Oamenii de afaceri deplîng faptul că nu s-au alocat destui bani pentru lucrări publice
Bugetul Romaniei pe acest an se redeseneaza zilele acestea in comisiile de specialitate ale parlamentului. Reevaluarile s-au facut insa doar in sus, dar discutiile par jocuri de copii in conditiile in care Romania traieste de pe o luna pe alta din imprumuturi la bancile comerciale.
Astazi de pilda, parlamentarii din comisiile reunite pentru munca si protectie sociala au votat majorarea pensiilor cu circa 13 la suta, desi ministrul de resort a anuntat inca de la inceput ca pensiile vor fi inghetate in acest an. Aceasta crestere nu va putea fi pusa in aplicare, chiar daca in final va trece si de plenul parlamentului.
Parlamentarii stiu ca Romania este intr-o situatie dramatica si ca va trece acest an doar gratie imprumuturilor de la Fondul Monetar International si Uniunii Europene, dar cu toate aceastea insista in mod nerealist pentru cresterea bugetelor din domeniu social.Intentiile lor par mai degraba demagogice, decit binevoitoare, fiindca la finele anului 2008 au mai votat o lege de crestere a salariilor profesorilor cu 50 la suta, lege care nu a fost pusa in aplicare niciodata. Intre timp insa destui profesori au dat in judecata statul si au cistigat astfel incit in cele din urma isi vor recupera drepturile, dar numai dupa ce Romania va depasi criza.
Deocamdata se asteapta disponibilizari masive in mediul bugetarilor, este vorba de circa 100 de mii de functionari publici, 15 mii de profesori si un numar nedefinit de personal care incarca schemele spitalelor. Nu este inca foarte clar citi oameni din mediul privat vor intra in somaj, fiindca in Romania a platit pina acum pentru criza doar mediul privat. De acea oamenii de afaceri sint nemultumiti de noul buget al guvernului roman argumentind ca nu s-au alocat destui bani pentru lucrari publice, ceea ce inseamna in continuare un buget de cheltuieli, fara strategii de investitii.
Filosofia bugetara a anului 2010 nu este asadar coerenta, decit la rubrica cheltuieli: astfel ministerul educatiei va primi 6 la suta din Produsul Intern Brut, iar Sanatatea aproape 4 la suta, in vreme ce alocarile pentru ministerul muncii au crescut neasteptat. Aceste alocari sint gindite judicios, dar exista riscul ca banii pentru invatamint si spitale sa ramina doar pe hirtie, daca guvernul nu gaseste solutii care sa reporneasca motoarele economiei.
Astazi de pilda, parlamentarii din comisiile reunite pentru munca si protectie sociala au votat majorarea pensiilor cu circa 13 la suta, desi ministrul de resort a anuntat inca de la inceput ca pensiile vor fi inghetate in acest an. Aceasta crestere nu va putea fi pusa in aplicare, chiar daca in final va trece si de plenul parlamentului.
Parlamentarii stiu ca Romania este intr-o situatie dramatica si ca va trece acest an doar gratie imprumuturilor de la Fondul Monetar International si Uniunii Europene, dar cu toate aceastea insista in mod nerealist pentru cresterea bugetelor din domeniu social.Intentiile lor par mai degraba demagogice, decit binevoitoare, fiindca la finele anului 2008 au mai votat o lege de crestere a salariilor profesorilor cu 50 la suta, lege care nu a fost pusa in aplicare niciodata. Intre timp insa destui profesori au dat in judecata statul si au cistigat astfel incit in cele din urma isi vor recupera drepturile, dar numai dupa ce Romania va depasi criza.
Deocamdata se asteapta disponibilizari masive in mediul bugetarilor, este vorba de circa 100 de mii de functionari publici, 15 mii de profesori si un numar nedefinit de personal care incarca schemele spitalelor. Nu este inca foarte clar citi oameni din mediul privat vor intra in somaj, fiindca in Romania a platit pina acum pentru criza doar mediul privat. De acea oamenii de afaceri sint nemultumiti de noul buget al guvernului roman argumentind ca nu s-au alocat destui bani pentru lucrari publice, ceea ce inseamna in continuare un buget de cheltuieli, fara strategii de investitii.
Filosofia bugetara a anului 2010 nu este asadar coerenta, decit la rubrica cheltuieli: astfel ministerul educatiei va primi 6 la suta din Produsul Intern Brut, iar Sanatatea aproape 4 la suta, in vreme ce alocarile pentru ministerul muncii au crescut neasteptat. Aceste alocari sint gindite judicios, dar exista riscul ca banii pentru invatamint si spitale sa ramina doar pe hirtie, daca guvernul nu gaseste solutii care sa reporneasca motoarele economiei.