Ştiri
Opt țări europene vor ajuta R. Moldova să facă față „atacurilor hibride” ale Rusiei înaintea referendumului despre aderarea la UE
![Ministrul de Externe, Mihail Popșoi, a spus că vizita celor 8 miniștri europeni este un „semn clar de susținere a aspirațiilor europene” al R. Moldova.](https://gdb.rferl.org/5735480e-5d7e-409e-ab86-2eb8264f76ab_w250_r1_s.jpg)
Republica Moldova a semnat un „memorandum de înțelegere” cu țările din formatul Nordic-Baltic 8: Danemarca, Finlanda, Estonia, Islanda, Letonia, Lituania, Norvegia și Suedia, miniștrii de externe ai cărora s-au reunit la Chișinău pe 15 octombrie, cu doar 5 zile înaintea scrutinelor din 20 octombrie.
Partea moldoveană a fost reprezentată de vicepremierul și ministrul moldovean al Afacerilor Externe, Mihai Popșoi. Potrivit lui, memorandumul a fost semnat cu scopul de a întări capacitățile instituționale ale R. Moldova în contextul provocărilor geopolitice generate de politica externă agresivă a Rusiei.
În cadrul evenimentului, Popșoi a recunoscut că vizita oficialilor străini este un „mesaj politic” și un „semn clar de susținere a aspirațiilor europene” al R. Moldova. El a spus că referendumul privind înscrierea aderării la UE ca obiectiv în Constituție este un „test important” pentru a demonstra „că Moldova poate face ingerințelor rusești”, care ar încerca să deturneze parcursul european al Chișinăului printr-o „campanie de atacuri hibride”.
Miniștrii Afacerilor Externe ai celor opt state au transmis, aproximativ, același mesaj: că UE a deschis ușa pentru R. Moldova, iar la referendumul din 20 octombrie moldovenii trebuie să decidă dacă vor sa nu să continue parcursul european al țării. În particular, ministrul de Externe al Danemarcei, Lars Løkke Rasmussen, a spus că țara sa este la fel ca Moldova „mică într-o lume mare” și ambele au nevoie de prieteni cărora „să le vândă produsele, să partajeze tehnologiile și să se simtă în siguranță”.
Nordic-Baltic 8 (NB8) este un format de cooperare regională pe subiecte regionale și internaționale.
Cei opt miniștri completează lista oficialilor europeni care au vizitat Republica Moldova în campania electorală pentru alegerile prezidențiale și referendumul privind relațiile cu Uniunea Europeană din 20 octombrie, cerut de actuala președintă și candidata pentru un nou mandat, Maia Sandu.
- Te-ar putea interesa și: Cât a costat guvernul de la Chișinău primirea „desantului” de înalți oficiali străini înaintea campaniei electorale
Recent, la Chișinău a fost într-o vizită oficială Președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen. La Chișinău ea a prezentat „planul de creștere economică pentru Republica Moldova” prin care Uniunea Europeană vrea să investească în Moldova 1,8 miliarde de euro în următorii trei ani.
Până la startul campaniei electorale pentru scrutinul din 20 octombrie, la Chișinău au sosit patru președinți și trei șefi de guvern, alături de zeci de alți miniștri și demnitari de rang înalt. Nota de plată pentru primirea acestora a costat guvernul moldovean câteva milioane de lei.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Fosta deputată PAS Victoria Cazacu aderă la Partidul Nostru condus de Renato Usatîi
![Victoria Cazacu a fost exclusă din PAS în aprilie 2024, după ce fiica acesteia a fost vizată într-un dosar de corupție.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-9a61-08dc53c48a92_w250_r1_s.jpeg)
Ex-deputata PAS Victoria Cazacu, exclusă din rândurile formațiunii după un scandal de corupție în care a fost implicată fiica ei, a anunțat că va adera la Partidul Nostru condus de Renato Usatîi, candidat la prezidențialele din 20 octombrie.
Într-un briefing de presă susținut la 15 octombrie, deputata neafiliată Victoria Cazacu a spus că a decis să adere la Partidul Nostru pentru „a deveni vocea” tuturor inițiativelor legislative ale formațiunii extraparlamentare. Ea a afirmat că a luat decizia după mai multe discuții cu diverși cetățeni, prieteni și colegi, care i-ar fi recomandat să-și continue munca „pentru interesele R. Moldova împreună cu Renato Usatîi”.
Într-o reacție la acest anunț, partidul de guvernământ a spus că deputata a fost exclusă din partid pentru un „comportament incompatibil cu valorile PAS”.
„Azi se reconfirmă că decizia de a o exclude a fost una corectă”, a spus purtătoarea de cuvânt a formațiunii, Adriana Vlas.
Fostă deputată a Partidului Acțiune și Solidaritate, Victoria Cazacu a fost exclusă din fracțiunea parlamentară după ce a refuzat să-și depună mandatul la solicitarea președintelui Parlamentului, Igor Grosu, care a invocat implicarea fiicei sale, inspectoarea vamală Diana Cazacu, într-un scandal de corupție de la Aeroportul Internațional Chișinău.
În replică, Cazacu a spus că este denigrată, iar fiica ei a afirmat într-un briefing de presă din 9 aprilie că este vorba de un „scandal politic”, cu „interese ascunse”, fără a oferi însă alte detalii.
Printre inspectorii cercetați în acest dosar de corupție, alături de fiica deputatei Victoria Cazacu sunt și fiul deputatului socialist Radu Mudreac, și fiul fostului deputat democrat Gheorghe Brașovschi.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Consiliul UE a sancționat alte cinci persoane și o entitate pentru destabilizarea R. Moldova
![UE o sancționează pe Guțul pentru promovarea separatismului în UTA Găgăuzia și a legăturilor strânse cu Federația Rusă.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-a5f9-08dc6916e40f_w250_r1_s.jpg)
Consiliul Uniunii Europene a aprobat includerea a încă cinci persoane și o entitate juridică pe lista celor sancționați pentru acțiuni de destabilizare a Republicii Moldova. De data aceasta, UE a sancționat oficiali din autonomia găgăuză și o asociație neguvernamentală de la Moscova.
Astfel, în anexa deciziei inițiale adoptate pe 28 aprilie 2023 au fost incluse următoarele persoane și entități:
- Evghenia GUȚUL, bașcana autonomiei găgăuze. În expunerea de motive a deciziei se spune că Guțul a lucrat anterior pentru Partidul Șor, actualmente interzis, și a fost implicată în finanțarea ilegală a acestuia. Ea este criticată și pentru că a propus la funcții de conducere în executivul de la Comrat mai mulți asociați ai lui Șor, deși aceștia nu ar avea legături cu UTA Găgăuzia. În document se mai arată că bașcana a vizitat Rusia și s-a întâlnit cu președintele Vladimir Putin, deși nu are „competența constituțională relevantă”, cerându-i liderului rus sprijinul pentru Găgăuzia. „Prin promovarea separatismului în UTA Găgăuzia și a legăturilor strânse cu Federația Rusă, Evghenia Guțul încearcă să răstoarne ordinea constituțională, amenințând astfel suveranitatea și independența Republicii Moldova, precum și democrația, stabilitatea și securitatea în Republica Moldova”, se spune în decizia Consiliului UE.
- Iurii CUZNEȚOV, șef adjunct al Departamentului general pentru relații externe al UTA Găgăuzia. Fost membru al Partidului Șor, Iurii Cuznețov este prezentat ca un asociat al Evgheniei Guțul și criticat pentru că a însoțit-o pe bașcană în timpul vizitei sale în Rusia, fiind implicat în schema de finanțare a locuitorilor autonomiei găgăuze prin intermediul unei bănci rusești.
- Ilia UZUN, vicepreședinte al Comitetului executiv al UTA Găgăuzia, membru al Adunării Populare de la Comrat. În documentul UE se arată că Uzun este un asociat al lui Ilan Șor. A fost sancționat pentru că s-a întâlnit cu Șor în Israel pentru a discuta planurile electorale pentru alegerea guvernatoarei Evghenia Guțul. Uzun este implicat în răspândirea propagandei ruse, a planificat, a participat și a condus demonstrații împotriva autorităților R. Moldova, organizate de Ilan Șor sau de asociații săi, se spune în documentul citat.
- Mihail VLAH, guvernator adjunct și consilier pentru relații cu mass-media al guvernatoarei UTA Găgăuzia. Mihail Vlah este sancționat și el pentru asocierea cu Ilan Șor și Evghenia Guțul, dar și pentru că a participat la o demonstrație violentă împotriva guvernului Republicii Moldova și a încercat să destabilizeze ordinea constituțională susținând că UTA Găgăuzia are dreptul de a deschide reprezentanțe diplomatice în străinătate.
- Nelli PARUTENCO, fondatoare/directoare a organizației neguvernamentale Evrazia, cu sediul la Moscova. Documentul spune că Parutenco a fost trezorierul Partidului Șor și că după deschiderea unui dosar penal pentru finanțarea ilegală a formațiunii, aceasta a fugit la Moscova. Evrazia promovează discursurile propagandei ruse, inclusiv în rândul minorilor, și servește drept canal pentru finanțarea de la o bancă rusă și de la Ilan Șor a cetățenilor și proiectelor de infrastructură din Găgăuzia, se mai spune în textul citat.
- EVRAZIA, organizație necomercială autonomă pentru promovarea cooperării internaționale, cu sediul la Moscova. A fost sancționată pentru asocierea cu Nelli Parutenco și Ilan Șor, dar și pentru că „încearcă să răstoarne ordinea constituțională, amenințând astfel suveranitatea și independența Republicii Moldova, precum și democrația, stabilitatea și securitatea în Republica Moldova”, potrivit documentului.
În decizia Consiliului UE din 14 octombrie se reafirmă „sprijinul neclintit” pentru Republica Moldova, care se confruntă cu activități destabilizatoare desfășurate de actori externi.
- Te-ar putea interesa și: Guțul, alți lideri găgăuzi și Evrazia, adăugați listei de sancțiuni a Uniunii Europene
În mai 2023, UE i-a sancționat pe politicienii Ilan Șor, Marina Tauber, Vlad Plahotniuc, omul de afaceri rus Igor Ceaika, și pe fostul șef-adjunct de la IGP Gheorghe Cavcaliuc. În februarie 2024, pe lista de sancțiuni au fost adăugate alte șase persoane și o entitate - Asociația Oamenilor cu Epoleți „Scutul Poporului”.
Unii dintre cei sancționați de UE au ajuns, pentru aceleași motive, pe liste de sancțiuni din SUA, Canada și alte țări occidentale.
Tauber, Șor și Plahotniuc au contestat în instanțe europene sancțiunile, și așteaptă încă o decizie.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Premiul Nobel pentru Economie a fost câștigat de trei economiști care au explicat de ce unele țări sunt mai bogate decât altele
![Economiștii Daron Acemoglu, Simon Johnson și James A. Robinson au primit Premiul Nobel pentru Economie.](https://gdb.rferl.org/b6c7bd47-31cc-4000-8fb3-0a6b6ccf99e6_cx0_cy13_cw0_w250_r1_s.jpg)
Premiul Nobel pentru Economie 2024 a fost câștigat luni de economiștii Daron Acemoglu, Simon Johnson și James A. Robinson pentru „înțelegerea diferențelor de prosperitate între națiuni”.
Academia Regală Suedeză de Științe a anunțat că a decis să acorde Premiul Nobel pentru Economie din 2024 lui Daron Acemoglu, Simon Johnson și James A. Robinson „pentru studiile asupra modului în care se formează instituțiile și cum influențează prosperitatea”.
Daron Acemoglu, un americano-turc, este profesor la MIT, la fel ca Simon Johnson, un economist americano-britanic.
Prin lucrările lor, laureaţii „au demonstrat importanţa instituţiilor societale pentru prosperitatea unei ţări. Societăţile în care statul de drept este slab şi în care instituţile exploatează populaţia nu generează creştere (economică) şi nici schimbări pozitive. Cercetările laureaţilor ne ajută să înţelegem de ce”, precizează într-un comunicat Academia.
Cei trei economişti sunt recompensaţi după americanca Claudia Goldin în 2023, laureată cu privire la lucrările sale privind locul femeilor în piaţa muncii şi veniturile acestora.
Premiul Economiei - care nu a fost prevăzut în testamentul lui Alfred Nobel - a fost creat de către Banca centrală a Suediei „în memoria” intentatorului.
El s-a adăugat în 1969 celor cinci recompense tradiţionale - medicină, fizică, chimie, literatură şi pace -, motiv pentru care este numit de către criticii săi „falsul Nobel”.
Acest premiu încheie sezonul din 2024, care a promovat inteligenţa artificială (AI) în Nobelurile Fizicii şi Chimiei şi grupul japonez Nihon Hidankyo, angajat împotriva armei nucleare, distins cu Nobelul Păcii.
Nobelul Literaturii i-a fost decernat sud-coreencei Han Kan - singura femeie recompensată în 2024 -, iar Nobelul Medicinei le-a fost atribuit americanilor Ambros şi Ruvkun pentru lucrări în domeniul reglementării genelor.
Laureaţii primesc un cec de 11 milioane de coroane (920.000 euros), împărţit în cazul laureaţilor multipli.
Text preluat de la Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
O nouă vizită europeană la Chișinău cu 5 zile până la referendum
![Delegația se va întâlni cu premierul Dorin Recean și cu ministrul afacerilor externe, Mihai Popșoi.](https://gdb.rferl.org/62438345-709e-40a6-a307-d492ae8a3c04_w250_r1_s.jpg)
Miniștrii de externe ai țărilor nordice și baltice vor întreprinde o vizită în Republica Moldova marți, 15 octombrie, cu puține zile înaintea alegerilor prezidențiale și a referendumului constituțional privind relațiile cu UE.
La Chișinău, miniștrii țărilor nordice și baltice își vor exprima sprijinul pentru „reformele din Moldova” și reziliența acesteia față de „intensificarea atacurilor hibride”. Totodată, ei vor împărtăși experiența țărilor lor în privința relațiilor strânse și a calității de membru al Uniunii Europene, precizează un comunicat de presă al guvernului Suediei.
„În timp ce Moldova se pregătește să decidă cu privire la viitorul său, țările nordice și baltice susțin ferm dreptul tuturor moldovenilor de a face o alegere liberă și independentă. În calitate de țări relativ mici, orientate spre export, situate în apropierea sau de-a lungul frontierei de est a UE, avem informații importante de împărtășit despre UE. Sperăm că experiențele noastre îi vor ajuta pe moldoveni să ia o decizie bazată pe fapte, nu pe temeri”, a declarat Maria Malmer Stenergard, ministrul suedez al afacerilor externe și coordonator al formatului de cooperare nordică și baltică.
Delegația se va întâlni cu premierul Dorin Recean și cu ministrul afacerilor externe, Mihai Popșoi, pentru a discuta despre procesul de aderare a Moldovei la UE și noi domenii de cooperare. Țările nordice și baltice au alocat resurse semnificative în sprijinul reformelor din Moldova, al eforturilor de consolidare a instituțiilor democratice, a securității energetice și a asistenței umanitare. În 2023, acest sprijin s-a ridicat la 128,4 de milioane de euro, notează sursa citată.
Miniștrii urmează să viziteze mai multe regiuni din Moldova, unde vor împărtăși publicului experiențele lor cu privire la UE.
Țările nordice și baltice s-au angajat, de asemenea, să consolideze reziliența Moldovei față de intensificarea atacurilor hibride înainte de referendum, precum și în fața consecințelor umanitare și economice semnificative ale războiului din Ucraina.
Potrivit comunicatului oficial, în timpul vizitei, delegația va semna un memorandum de înțelegere cu privire la consolidarea capacităților instituționale ale Republicii Moldova. Memorandumul vizează cooperarea, coordonarea și schimbul de informații, inclusiv sprijinul pentru modernizarea sălii de monitorizare a situației din cadrul ministerului moldovean al Afacerilor Externe. (R.B.)
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
CEC confirmă - fără exit-poll la alegerile prezidențiale
![](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-9799-08dcb6c5f40a_w250_r1_s.jpg)
La alegerile prezidențiale din 20 octombrie din Republica Moldova nu va fi organizat niciun sondaj electoral la ieșirea alegătorilor din cabinele de vot - așa-numitul exit-poll.
Comisia Electorală Centrală a confirmat, pentru agenția IPN, că nu a înregistrat solicitări de organizare a unui exit-poll până la data limită, de 13 octombrie.
Potrivit legislației, în eventualitatea turului doi la alegerile prezidențiale, solicitările pentru exit-poll pot fi depuse până pe 27 octombrie.
- Te-ar putea interesa și: Cine sunt candidații la prezidențiale și ce le promit moldovenilor
În Republica Moldova, ultimul exit-poll a fost organizat în turul doi al alegerilor prezidențiale, din 15 noiembrie 2020, când Maia Sandu a învins cu 57,72% din voturi, fostul președinte Igor Dodon obținând 42,28% din sufragii. Atunci, rezultatele exit-polului au fost de 54,7% pentru Maia Sandu și 45,3 la sută pentru Igor Dodon.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Zelenski spune că militari nord-coreeni luptă alături de ruşi în Ucraina
![Săptămâna trecută, Volodimir Zelenski a făcut un turneu-fulger în principalele capitale europene pentru a obține aprobarea partenerilor europeni de a lovi cu armele occidentale pe teritoriul Rusiei.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-be87-08dcc6d7c197_cx0_cy2_cw0_w250_r1_s.jpg)
Preşedintele ucrainean Volodimir Zelenski a menţionat duminică, în discursul său video către națiune, că Rusia s-a întărit şi cu trupe nord-coreene, nu numai cu arme din această ţară.
Zelenski a spus că partenerii Ucrainei trebuie să ţină cont de noile realităţi de pe teren și să dea forţelor ucrainene armament cu rază lungă de acţiune.
Zelenski a arătat că Moscova trebuie împiedicată să se adapteze la noile capacităţi ucrainene, pentru că „pacea adevărată poate fi obţinută doar prin forţă”.
„Vedem o alianţă tot mai mare între Rusia şi regimuri precum Coreea de Nord. Nu mai este vorba doar despre transferul de arme. De fapt, este vorba despre transferul de oameni din Coreea de Nord către forţele militare de ocupaţie. Evident, în astfel de circumstanţe, relaţiile noastre cu partenerii noştri trebuie să fie dezvoltate”, a spus Zelenski.
„Linia întâi are nevoie de mai mult sprijin. Atunci când vorbim despre mai multe capacităţi cu rază lungă de acţiune pentru Ucraina şi de mai multe provizii decisive pentru forţele noastre, aceasta nu este doar o listă de echipamente militare. Este vorba despre creşterea presiunii asupra agresorului, care trebuie să fie mai puternică decât poate rezista Rusia. Şi este vorba despre prevenirea unui război mai mare. Pacea adevărată poate fi obţinută doar prin forţă”, a argumentat Zelenski anunţând că întreaga săptămână viitoare va fi dedicată lucrului în acest sens cu partenerii.
„Ne pregătim acum pentru noile negocieri care vor avea loc săptămâna aceasta. Vom continua să prezentăm partenerilor noştri europeni strategia noastră de a forţa Rusia la pace”, a anunţat preşedintele ucrainean.
„Echipele statului nostru şi echipele liderilor noştri parteneri, cărora le-a fost deja prezentat Planul Victoriei (planul de pace al lui Zelenski - n.r.), continuă să lucreze la detalii - avem nevoie de paşi comuni, iar aceştia trebuie să fie paşi puternici. Există unele aspecte suplimentare care trebuie convenite cu partenerii noştri”, a adăugat liderul de la Kiev.
Referinţa lui Zelenski la soldaţii nord-coreeni care ar lupta pe frontul din Ucraina alături de ruşi vine în contextul în care ministrul sud-coreean al apărării, Kim Yong-hyun, a declarat marţi că „există o mare posibilitate” ca Phenianul să desfăşoare trupe pentru a ajuta Rusia în războiul cu Ucraina.
- Te-ar putea interesa și: „Valiza fără mâner”. Două luni de operațiuni ale forțelor ucrainene în regiunea Kursk
Ministrul a declarat, de asemenea, în cadrul unei audieri în Parlament, că este posibil ca informaţiile apărute în presă potrivit cărora ofiţeri nord-coreeni ar fi fost ucişi într-o lovitură ucraineană pe teritoriul controlat de forţele ruse să fie adevărate.
Kremlinul a respins joi afirmaţiile Coreei de Sud potrivit cărora Coreea de Nord ar fi trimis personal militar pentru a ajuta Rusia împotriva Ucrainei şi s-ar putea să ia în calcul o desfăşurare de trupe şi mai mare. Purtătorul de cuvânt al Kremlinului, Dmitri Peskov, întrebat joi dacă Coreea de Nord îşi trimite trupele să lupte în Ucraina, a declarat reporterilor: „Aceasta pare a fi o altă ştire falsă”.
Zelenski și-a prezentat planul său de pace mai multor lideri europeni şi preşedintelui american Joe Biden.
Text preluat de pe Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
O persoană a murit după ce un avion An-3 a aterizat de urgență în Iakutia
![Imaginile publicate de autorități arată avionul prăbușit în pădure, cu avarii semnificative.](https://gdb.rferl.org/6ea26e20-07df-4bb9-94c6-954f5fe17213_w250_r1_s.jpg)
Un avion de tip An-3, cu pasageri la bord, a aterizat de urgență în Iakutia, lângă orașul Olekminsk. Potrivit Ministerului Regional pentru Situații de Urgență, la bord se aflau trei membri ai echipajului și doi pasageri, unul dintre aceștia a murit.
Aeronava, care aparținea companiei Borus Airlines, efectua un zbor de la Olekminsk către Jeleznogorsk. Avionul a aterizat de urgență aproape imediat după decolare, din cauza unei pierderi a forței motorului, conform procuraturii de transport.
Imaginile publicate de autorități arată avionul prăbușit în pădure, cu avarii semnificative. O anchetă penală a fost deschisă pentru investigarea circumstanțelor ce au dus la încălcarea siguranței transportului aerian.
An-3 este o versiune modernizată a modelului An-2, cunoscut sub numele de „colț”, echipată cu un singur motor turbopropulsor. Aeronava a fost produsă între anii 2000 și 2009 la asociația de producție Polet din Omsk, cu un total de 25 de unități fabricate.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
CEC a sancționat concurenți electorali pentru nereguli în primele rapoarte financiare din campanie
![Imagine de la una dintre ședințele CEC.](https://gdb.rferl.org/7d422eb1-95ff-48be-88f8-d6abca0d7b56_w250_r1_s.png)
Comisia Electorală Centrală (CEC) a sancționat mai mulți concurenți electorali în urma examinării, la ședința din 12 octombrie, a rapoartelor financiare din prima săptămână a campaniei electorale (20-30 septembrie) pentru prezidențialele și referendumul privind aderarea la UE, care vor avea loc pe 20 octombrie.
Fostul ministru de Externe, Tudor Ulianovschi, a fost sancționat cu suspendarea timpului gratuit pentru publicitate electorală pentru 48 de ore (în zilele de 13 și 14 octombrie). Membrii CEC au constatat că Ulianovschi a utilizat corturi publicitare, pe care le-a achiziționat personal pentru suma de 42.000 de lei, fără a le declara conform legii.
De asemenea, el a depus cu întârziere raportul privind veniturile din prima săptămână de campanie și nu a evaluat activitatea voluntarilor implicați.
Sancțiunea a fost propusă de vicepreședintele CEC, Pavel Postica, care a subliniat că instituția „va aplica treptat și alte sancțiuni”, în afară de avertismentele date până acum, pentru a asigura „transparența finanțării campaniei electorale”.
Publicitatea electorală gratuită reprezintă un beneficiu de care beneficiază toți concurenții electorali în timpul campaniei.
Au depus tardiv rapoartele financiare și fostul ministru de Interne, Andrei Năstase, fostul premier Vasile Tarlev și ex-procuroarea Victoria Furtună. Năstase și Tarlev au fost sancționați cu o „atenționare”, deoarece au mai avut abateri anterioare, în timp ce Furtună, fiind la prima abatere, a primit doar un avertisment.
Verificarea rapoartelor participanților la referendum a dus la o avertizare pentru Partidul Comuniștilor, din cauza întârzierii prezentării raportului financiar.
Partidele „Democrația Acasă” și „Voința Poporului” au fost atenționate pentru că nu au informat CEC despre deschiderea contului „fond electoral”. Mișcarea Alternativa Națională, condusă de primarul Chișinăului, Ion Ceban, a primit o atenționare pentru neprezentarea declarației privind fondurile din contul electoral.
Toate sancțiunile aplicate de CEC pot fi contestate la Curtea de Apel Chișinău.
- Te-ar putea interesa și: Cine sunt candidații la prezidențiale și ce le promit moldovenilor
Alegerile prezidențiale și referendumul constituțional privind aderarea R. Moldova la Uniunea Europeană vor avea loc simultan, pe 20 octombrie. Pentru a face agitație pentru un vot „Da” sau „Nu” la referendum s-au înregistrat 15 partide. La prezidențiale au fost înregistrați 11 candidați.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
CEC: Alegătorii pot solicita votarea la locul aflării în ziua alegerilor
![În acest an, pentru asigurarea mai sporită a secretului votării la locul aflării, CEC a confecționat cabine speciale pentru vot secret.](https://gdb.rferl.org/13a7476a-299a-4c63-a860-5a92259cff16_w250_r1_s.jpeg)
Comisia Electorală Centrală (CEC) anunță că persoanele care nu pot ajunge la secția de votare din motive de sănătate sau alte cauze pot solicita urna mobilă pentru a-și exercita dreptul de vot. Votarea la locul aflării este disponibilă doar în raza secției de votare la care alegătorul este înregistrat la domiciliu sau reședință.
Cererile pentru urna mobilă pot fi depuse în scris până la ora 14:00 a zilei anterioare votării, adică 19 octombrie.
În ziua alegerilor, cererile vor fi aprobate de biroul electoral până la ora 14:00 numai la prezentarea unui certificat medical.
- Te-ar putea interesa și: Cât de bogați sunt candidații la prezidențiale în comparație cu un moldovean de rând
Persoanele care nu pot depune singure cererea pentru votarea la locul aflării pot solicita ajutorul unui membru al familiei sau al asistentului social de la primărie. Dacă alegătorul nu poate semna cererea din cauza unei deficiențe fizice sau a unei boli, poate face cererea verbal la sediul secției de votare. Dacă nu poate depune cererea în persoană, o poate face și telefonic.
În ziua alegerilor, președintele biroului electoral va desemna cel puțin doi membri ai biroului pentru a se deplasa cu urna mobilă și materialul necesar votării la locul unde se află alegătorul.
În acest an, pentru asigurarea mai sporită a secretului votării la locul aflării, CEC a confecționat cabine speciale pentru vot secret.
Pe 20 octombrie 2024, 11 candidați vor concura pentru voturile moldovenilor la alegerile prezidențiale, care se vor desfășura simultan cu referendumul constituțional despre aderarea R. Moldova la Uniunea Europeană.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
SUA impun noi sancțiuni Iranului după atacul asupra Israelului
![16 firme și 23 de nave au fost supuse restricțiilor](https://gdb.rferl.org/5D1E19B3-BD68-4B18-B85C-29FE7A8FD9F7_w250_r1_s.jpg)
Statele Unite au extins sancțiunile împotriva sectoarelor petroliere și petrochimice ale Iranului, ca răspuns la atacul său din 1 octombrie asupra Israelului, conform unui comunicat al Departamentului Trezoreriei SUA.
16 persoane juridice și 23 de nave au fost supuse restricțiilor pentru „participarea cu bună știință la tranzacții semnificative care implică cumpărarea, achiziția, vânzarea, transportul sau vânzarea de petrol”.
„Ca răspuns la atacul Iranului asupra Israelului, Statele Unite iau măsuri decisive pentru a perturba în continuare capacitatea regimului iranian de a-și finanța și de a-și desfășura activitatea de destabilizare”, a declarat secretarul de Trezorerie Janet L. Yellen.
Oficialul american a mai afirmat că sancțiunile impuse vizează eforturile Iranului de a redirecționa veniturile din industria sa energetică pentru a finanța activități dăunătoare și destabilizatoare.
Aceste activități includ dezvoltarea programului nuclear al Iranului, proliferarea rachetelor balistice și a vehiculelor aeriene fără pilot, precum și sprijinirea grupărilor teroriste regionale, având consecințe periculoase atât pentru regiune, cât și pentru întreaga lume, potrivit lui Janet L. Yellen.
Înainte de decizia Departamentului Trezoreriei SUA, au existat informații că SUA și Israel discută despre posibile lovituri asupra instalațiilor petroliere iraniene ca răspuns la atacul cu rachete al Teheranului.
Pe 1 octombrie, Iranul a lansat aproximativ 180 de rachete balistice asupra Israelului. Teheranul a declarat că acesta a fost un răspuns la moartea aliaților Iranului în lupta împotriva Israelului - liderii grupărilor „Hamas” (recunoscute ca teroriste în SUA și UE) și „Hezbollah” (este atât un grup armat, cât și un Partid politic libanez, recunoscut drept terorist în SUA).
De la sfârșitul lunii septembrie, Israelul a lovit ținte Hezbollah în Liban, în special în capitala țării, Beirut. Armata israeliană desfășoară și o operațiune la sol în Liban și, în același timp, continuă operațiunile de luptă în Fâșia Gaza împotriva grupării Hamas.
Articol preluat de la Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Bombardamentele ucid mai multe persoane în estul Ucrainei, în timp ce în vestul Rusiei se raportează atacuri cu drone
![O dronă de atac ucraineană S-70 (fotografie de arhivă)](https://gdb.rferl.org/eb310acb-83b1-4510-a6f1-68ed6abb69af_w250_r1_s.jpg)
Bombardamentele rusești au ucis cinci civili ucraineni în ultimele 24 de ore în regiunile Donețk și Harkiv, au declarat oficialii, sâmbătă, 12 octombrie.
În Donețk, trei persoane au fost ucise și opt au fost rănite, potrivit guvernatorului regional Vadym Filashkin.
În regiunea de nord-est a Harkovului, un bărbat de 38 de ani a fost ucis de bombardamentele rusești în Kozacha Lopan, iar un bărbat de 67 de ani a fost ucis în Kupeansk, au informat autoritățile regionale.
Trupele ruse au bombardat, de asemenea, zone populate din regiunea Herson, inclusiv orașul herson, a raportat guvernatorul regional Oleksandr Prokudin, adăugând că o unitate medicală, o clădire administrativă, un turn celular și clădiri rezidențiale au fost avariate în oraș.
Forțele ucrainene au eliberat Hersonul în noiembrie 2022, forțând trupele ruse să se retragă la est de râul Nipru, dar forțele Moscovei continuă să lovească orașul și regiunea înconjurătoare de peste râu, provocând victime și daune infrastructurii civile și energetice.
În sud-estul regiunii Zaporojie, două femei și o fetiță de 11 ani au fost rănite de bombardamentele rusești la începutul zilei de 12 octombrie, a declarat guvernatorul regional Ivan Fedorov.
Separat, forțele aeriene ucrainene au declarat că apărarea aeriană a doborât 24 din cele 28 de drone lansate de Rusia în regiunile Sumi, Poltava, Dnipropetrovsk, Mikolaiv și Herson.
- Te-ar putea interesa și: Ucraina într-un moment crucial, cu presiuni crescânde, pe câmpul de luptă și nu numai
Între timp, dronele ucrainene au atacat regiunile ruse Belgorod și Krasnodar, rănind trei persoane la începutul zilei de 12 octombrie, au declarat oficialii ruși.
Guvernatorul Belgorodului, Vyacheslav Gladkov, a declarat pe Telegram că o femeie și doi bărbați răniți într-o lovitură asupra Ustinka au fost spitalizați în stare de gravitate medie.
În Krasnodar, trei case și un vehicul au fost distruse de dronele ucrainene, a declarat șeful regional Veniamin Kondratyev pe Telegram.
În zona ocupată de Rusia a regiunii Luhansk din estul Ucrainei, un depozit de combustibil a fost incendiat în Rovenki, au raportat canalele locale Telegram, postând un videoclip al presupusului incendiu.
Nu a existat o confirmare oficială a atacului de la Rovenki, care a fost al doilea după un atac asupra depozitului de combustibil în luna mai, care a ucis mai multe persoane.
Separat, Ministerul rus al Apărării a declarat că forțele sale au doborât 17 drone deasupra Krasnodar, 12 deasupra Kursk, 2 deasupra Belgorod, în timp ce alte 16 au fost doborâte în largul coastei Mării Azov.
Ucraina, a cărei infrastructură a fost afectată de atacurile neîncetate ale dronelor și rachetelor rusești, care au provocat numeroase victime în rândul civililor, a recurs la rândul său, în ultima perioadă, la lovirea obiectivelor militare rusești - în principal depozite de combustibil - cu propriile drone.
Citește și: Zelenski a discutat despre „planul victoriei” cu mai mulți lideri europeni
Președintele Volodimir Zelenski, care a încheiat la 11 octombrie un turneu la principalii aliați europeni ai Ucrainei, a făcut presiuni pentru a obține aprobarea de a utiliza sisteme moderne de arme cu rază lungă de acțiune donate de Occident pentru a lovi mai adânc în interiorul Rusiei - o solicitare care până în prezent a fost refuzată de majoritatea liderilor occidentali.
Zelenski a declarat, în timpul vizitei sale la Berlin din 11 octombrie, că este important ca aliații Ucrainei să nu își reducă asistența anul viitor.
Kievul se confruntă cu luni dificile în lupta sa pentru a opri avansul lent, dar continuu al Rusiei în est.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Ștampilarea manuală a pașapoartelor, rămâne în vigoare. UE amână implementarea sistemului digital
![Comisara pentru afaceri interne, Ylva Johansson, a spus că noul sistem ar putea fi implementat treptat.](https://gdb.rferl.org/571b8c6e-efae-4e60-85d4-aa9b44383c39_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Uniunea Europeană a amânat introducerea sistemului de evidență digitală a intrărilor și ieșirilor pentru cetățenii din afara blocului comunitar, inclusiv R. Moldova, preconizat să fie implementat din 10 noiembrie. Germania, Franța și Olanda au spus că sistemele IT nu sunt testate suficient.
„Data de 10 noiembrie nu mai e în discuție”, a spus reporterilor comisara europeană pentru afaceri interne, Ylva Johansson. Ea a spus că pentru moment nu există un nou calendar de implementare, dar se analizează și opțiunea unei introduceri treptate, scrie Reuters.
Sistemul de intrare/ieșire (EES) ar trebui să creeze o înregistrare digitală care să facă legătura între un document de călătorie și citirile biometrice care confirmă identitatea unei persoane, eliminând necesitatea ștampilării manuale a pașapoartelor la frontiera externă a UE.
Acesta ar impune cetățenilor din afara UE care sosesc în spațiul Schengen de liberă circulație să își înregistreze amprentele digitale, să furnizeze o scanare facială și să răspundă la întrebări privind șederea lor.
Măsura face parte dintr-un plan mai amplu de digitalizare a sectorului frontierelor blocului comunitar, printre care se numără și introducerea unei autorizații electronice pentru călătorie în UE pentru cetățenii din afara Uniunii, a căror țări se bucură de un regim liberalizat de vize, inclusiv din R. Moldova.
- Vezi și: Fără viză, dar cu autorizație de călătorie în Israel și UE. Ce înseamnă asta și când se va aplica?
Cu toate acestea, un purtător de cuvânt al Ministerului german de Interne a declarat că Germania, Franța și Olanda, care reprezintă 40% din traficul de pasageri afectat, nu sunt pregătite să pună în aplicare EES deoarece „stabilitatea și funcționalitatea necesare sistemului central EES, care urmează să fie furnizate de agenția UE EU-Lisa, nu sunt încă realizate”.
EU-Lisa este agenția responsabilă cu punerea în aplicare a sistemelor informatice la scară largă în cadrul UE. Ministerul francez de Interne a declarat că, deși Franța este convinsă de utilitatea EES, introducerea sa trebuie pregătită corespunzător.
Implementarea EES era programată inițial pentru 2022, dar s-a confruntat cu mai multe întârzieri, în special de ordin tehnic. UE speră că prin acest sistem va reuși să identifice mai ușor persoanele care depășesc perioada de ședere în blocul comunitar sau care comit furt de identitate.
Euronews scrie că toate statele membre, cu excepția Ciprului și a Irlandei, și patru țări asociate Schengen - Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția - vor lua parte la sistem. Pașapoartele din Cipru și Irlanda vor continua să fie ștampilate manual.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Meta a șters mai multe conturi, grupuri și pagini care promovau știri false ce ținteau publicul din R. Moldova
![Nu este prima oară când Meta șterge sau blochează conturi și pagini pe Facebook sau Instagram. La mijlocul verii, au fost blocate conturile de Facebook ale oligarhului fugar Ilan Șor, deputatei Marina Tauber, bașcanei Găgăuziei, Evghenia Guțul.](https://gdb.rferl.org/58fc0000-0aff-0242-24ef-08d987df3ec1_cx0_cy6_cw0_w250_r1_s.jpg)
Meta a emis vineri, 11 octombrie, un comunicat în care spune că a eliminat o rețea de conturi, grupuri și pagini pe Facebook și Instagram care promovau știri false și vizau publicul vorbitor de limbă rusă din R. Moldova. Anunțul vine cu câteva zile înaintea scrutinelor din 20 octombrie.
Potrivit comunicatului, au fost eliminate șapte conturi de Facebook, 23 de pagini, un grup și 20 de conturi pe Instagram pentru încălcarea politicii companiei împotriva comportamentului neautentic coordonat. Această rețea provenea în principal din regiunea transnistreană și viza publicul vorbitor de limbă rusă din R. Moldova. Campania a fost eliminată înainte ca autorii ei să poată construi audiențe autentice pe aplicațiile Meta.
Campania s-a axat pe mai mult de 10 surse de știri în limba rusă, care s-au dat drept surse media independente prezente pe mai multe servicii de internet, inclusiv ale Facebook, Instagram, Telegram, OK (Odnoklassniki) și TikTok. Printre acestea erau surse precum Tresh Kich, Moldovan Mole, Insider Moldova, Gagauzia on Air.
Persoanele din spatele acestei activități au folosit conturi false - dintre care unele au fost detectate și dezactivate înainte de investigația Meta - pentru a gestiona pagini care se prezentau drept surse de știri independente, pentru a posta conținut și pentru a direcționa oamenii în special către canalele pe Telegram. Unele dintre aceste conturi și-au schimbat semnificativ numele de-a lungul timpului și au folosit fotografii de profil create probabil cu ajutorul Inteligenței Artificiale.
Întâmplător ori nu, ieri, 10 octombrie, președintele Comisiei pentru Relații Externe a Senatului SUA, Ben Cardin, îndemna marile platforme pe internet din SUA deținute de Meta (Facebook, Instagram) și Alphabet (Google) să abordeze dezinformarea rusească înaintea prezidențialelor și referendumului constituțional din R. Moldova.
La mijlocul verii, au fost blocate conturile de Facebook ale oligarhului fugar Ilan Șor, deputata Marina Tauber vizată în două dosare penale și Evghenia Guțul, bașcana Găgăuziei. Motivul ar fi că acestea se încadrează în politica companiei americane Meta (n.r. deținătoarea platformei sociale Facebook) „cu privire la organizațiile și persoanele periculoase”.
Tot începând cu 10 octombrie, canalele de Telegram ale oligarhului fugar Ilan Șor și a mai multor aliați ai lui, printre care bașcana UTA Găgăuzia Evghenia Guțul și deputații Marina Tauber, Vasile Bolea și Alexandr Nesterovschi nu mai pot fi accesate de pe teritoriul Republicii Moldova și al Uniunii Europene.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
18 funcționari publici, percheziționați de CNA la Orhei. Patru au fost reținuți
![Printre cei percheziționați de CNA sunt mai mulți funcționari publici din Orhei: primarul și viceprimarul municipiului, agenți constatatori, dar și consilieri raionali.](https://gdb.rferl.org/eae43985-417d-49df-8ff9-bd3fd2ddbfa7_cx0_cy9_cw0_w250_r1_s.png)
Centrul Național Anticorupție (CNA) a anunțat vineri, 11 octombrie, că 18 funcționari publici au fost percheziționați de către ofițerii anticorupție, într-un dosar ce vizează coruperea pasivă și încălcarea modului de gestionare a finanțării partidelor politice și a fondurilor electorale.
Potrivit CNA, printre cei percheziționați sunt primarul și viceprimarul municipiului Orhei, agenți constatatori, dar și consilieri raionali.
Potrivit investigațiilor, mai mulți funcționari publici din cadrul Primăriei Orhei și consilieri raionali, ar fi primit sistematic bani din partea mai multor persoane publice, inclusiv care dețineau funcții cu demnitate publică, dar și membri ai unui grup criminal organizat care acționau în interesele unei formațiuni politice, pentru a-și executa obligațiile care le reveneau, fără a fi oferite alte detalii.
Totodată, ei ar fi primit remunerații ilicite și în vederea susținerii unor formațiuni și persoane politice, inclusiv pentru a participa ca organizatori și coordonatori la diverse acțiuni politice, acțiunile fiind executate în detrimentul bunei funcționări a autorităților publice locale.
În urma acțiunilor de urmărire penală efectuate de ofițerii CNA sub conducerea procesuală a Procuraturii mun. Chișinău, 18 persoane urmează a fi recunoscute în calitate de bănuit, dintre care 4 au fost reținute și urmează a fi plasate în izolatorul CNA.
- Citește și: Poliția și PA susțin că au demantelat o rețea finanțată din Rusia pentru coruperea alegătorilor
Pe 1 octombrie, Centrul Național Anticorupție anunța că a efectuat peste 50 de percheziții la Comrat, la 20 de persoane cercetate într-un dosar de spălare de bani, falsificarea rapoartelor financiare și finanțarea ilegală a unui partid.
La mijlocul lunii august, autoritățile au anunțat efectuarea mai multor percheziții într-un dosar legat tot de un partid asociat cu Ilan Șor. În acel caz, activiștii de partid creau conturi bancare la Promsviazbank. Prin intermediul aplicației bancare PSB, persoanelor cercetate le erau trimiși bani pentru coruperea electorală. Sumele variau între 10.000 și 55.000 de ruble (echivalentul a 1.975 - 10.870 MDL).
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
UE: Este fals că pregătim tabere de migranți în Moldova
![Comisara pentru Afaceri Interne Ylva Johansson, aflată la capăt de mandat, a negat ferm că ar exista vreo propunere concretă de „export” de migranți spre marginile UE.](https://gdb.rferl.org/1ace8dea-7c7d-41cd-84d8-8bee5f1d6064_w250_r1_s.jpg)
Comisia Europeană a dezmințit vineri informațiile că s-ar pregăti deschideri de tabere de deportare a imigranților ilegali din blocul comunitar în țări candidate la aderare, de pildă în Moldova.
„Afirmațiile conform cărora UE intenționează să creeze tabere pentru migranții deportați în Republica Moldova și în alte țări care doresc să adere la UE sunt false. Nu există o astfel de propunere în legătură cu Republica Moldova sau cu orice altă țară”, a declarat, răspunzând solicitării de comentariu a Europei Libere, Anita Hipper, purtătoare de cuvânt pentru Afaceri Interne a Comisiei Europene.
Presa internațională a publicat în ultima vreme informații că un număr din țări din UE ar încuraja găzduirea migranților în state candidate din vecinătatea blocului cu 27 de țări membre, unele invocând „modelul” unui asemenea centru deschis de Italia, țară din UE, în Albania.
Un ziar, anume britanicul The Times, a scris, invocând surse diplomatice nenumite din UE, că printre țările care ar putea găzdui asemenea centre ar fi Albania, Serbia sau Moldova.
Guvernul de la Chișinău a dezmințit informația, preluată și de presa rusă, spunând că ar fi un „fake” inventat de Kremlin.
În răspunsul său de vineri la solicitarea de informații a Europei Libere, Comisia Europeană a notat că în UE există discuții despre noi modalități de gestionare a migrației.
Problema a fost abordată chiar la reuniunea de joi, 10 octombrie, a miniștrilor de Interne din UE, de la Luxemburg. După acea întrunire, însă, comisara UE pentru Afaceri interne, Ylva Johansson, a precizat clar că nu există în prezent vreo propunere de înființare a centrelor de deportare („deportation hubs”, în engleză).
Johansson a precizat că presiunea migrației ilegale scade în UE și Spațiul Schengen în ultima vreme, anume cu 40% anul acesta, în vreme ce crește procentajul celor returnați.
- Te-ar putea interesa și: Țările UE discută posibile „centre de returnare” a migranților în țări candidate. Teoretic, deocamdată
În privința centrelor de deportare, la care s-au referit mai mulți ziariști la o conferință de presă de la Luxemburg, joi, comisara Johansson a spus: „Cred că se încearcă să se facă dintr-un lucru mic, unul mare. Nu există o astfel de propunere din partea Comisiei, nu există vreo propunere formală din partea oricui altcuiva, de care să am cunoștință. Există o discuție în desfășurare despre cum pot fi mărite returnările (...) dar în această privință nu putem oferi deocamdată detalii”.
Relatările de presă spun că unele țări membre în UE ar fi de acord cu asemenea „centre”, dar experții juridici, mai ales, avertizează că transferarea unor persoane „respinse” la azil într-o altă țară decât cea din care provin - și prin care nici măcar nu au trecut - ar fi contrară legislației internaționale.
Deocamdată, doar Albania are așa ceva, dar printr-un aranjament bilateral, cu Italia, nu în cadrul candidaturii la UE. Acordul Roma-Tirana este puternic criticat de organizațiile pentru drepturile omului. Premierul albanez Edi Rama, care a perfectat aranjamentul controversat cu colega lui italiană Georgia Meloni, a spus recent limpede că în țara lui nu vor exista alte noi centre.
Meloni, care a ajuns la putere cu promisiuni anti-imigrație, a spus însă că „modelul” se va răspândi la scara întregii UE. „Chiar și Germania, prin ministrul său de interne (Nancy Faeser), și-a exprimat interesul pentru acest acord”, a spus la 6 iunie italianca, vizitând centrul din Albania.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Tiraspolul vrea propriul referendum despre UE, considerându-se „ignorat” la cel din 20 octombrie
![Chișinăul spune că, dacă ar deschide secții de votare pe teritoriul pe care nu-l controlează, nu ar putea garanta corectitudinea alegerilor și referendumului din 20 octombrie.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-7c46-08dbe909a031_w250_r1_s.jpg)
Așa-zisele autorități de la Tiraspol s-au arătat indignate că, pentru scrutinele din 20 octombrie, nu vor fi deschise secții de votare în stânga Nistrului, spunând că este ignorată „poziția poporului transnistrean”. În replică, Chișinăul a calificat declarațiile drept o „acțiune manipulativă”.
Biroul politici de reintegrare a mai spus într-un comunicat de presă că pentru cetățenii din zonă au fost deschise 30 de secții de votare în localitățile din Zona de Securitate, aflate sub controlul efectiv al Chișinăului. Ele vor fi supravegheate de poliția moldoveană.
Se mai spune că deschiderea secțiilor de votare în „perimetrul necontrolat de autoritățile constituționale” (adică în stânga Nistrului) este contrară legislației, deoarece nu există nicio garanție privind siguranța procesului de votare și nicio certitudine că nu vor fi „interferențe externe care pot prejudicia rezultatul votului”.
În comunicatul său, așa-zisul minister de Externe din regiunea transnistreană a mai spus că „pentru a obține opinia reală a tuturor transnistrenilor” ia în calcul să organizeze un plebiscit în regiune privind „atitudinea față de Uniunea Europeană pe teritoriul său [controlat de regimul de la Tiraspol]”.
Nu se spune când anume s-ar putea ține un asemenea referendum, nici care ar fi întrebarea concretă la care s-ar răspunde.
În replica lor, autoritățile de la Chișinău s-au plâns că în ultimele săptămâni structurile din regiunea transnistreană ar fi îngrădit și mai mult accesul peste Nistru al unor oameni politici, jurnaliști sau oameni de cultură de la Chișinău.
În ce privește ideea de referendum în regiunea transnistreană, comunicatul Chișinăului o numește o „acțiune manipulativă”, care ar fi fost realizată „la comanda unor forțe externe”.
Chișinăul a făcut apel, de asemenea, la respectarea dreptului la vot al oamenilor în Zona de Securitate în ziua scrutinului din 20 octombrie și a cerut Tiraspolului să se abțină de la orice acțiuni de obstrucționare a procesului electoral.
Ultimul plebiscit din stânga Nistrului a avut loc în 2006. Atunci, mai mult de 95% dintre alegători au susținut opțiunea de a se alătura Rusiei, însă scrutinul nu a fost recunoscut la nivel internațional. Departamentul de Stat al SUA l-a calificat la acea vreme drept un „referendum provocator” care „nu poate fi luat în serios, iar ministrul de Externe de atunci, Andrei Stratan, l-a numit o „farsă politică”.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Spania cere lumii să nu mai furnizeze arme Israelului și numește operațiunile lui din Liban „invazie”
![Premierul Spaniei, Pedro Sanchez (st.), a făcut declarații despre situația din Orientul Mijlociu vineri la Vatican, după o primire la Papa Francisc.](https://gdb.rferl.org/0e26f523-7e6e-4e2c-859c-2040988360c4_w250_r1_s.jpg)
Premierul spaniol Pedro Sanchez a făcut apel vineri la comunitatea internațională să înceteze vânzarea de arme către Israel, ridicând și mai mult tensiunea în relațiile bilaterale, după ce Madridul a recunoscut în mai statul palestinian.
„Cred că este urgent ca, în lumina a tot ceea ce se întâmplă în Orientul Mijlociu, comunitatea internațională să înceteze exportul de arme către guvernul Israelului”, a declarat reporterilor politicianul socialist spaniol, citat de AFP, după o întâlnire cu Papa Francisc la Vatican, pe 11 octombrie.
„Acesta este un apel pe care îl voi face... întregii comunități internaționale”, a spus el, adăugând că este important „să nu contribuim într-un fel sau altul la escaladarea violenței și la război și la extinderea acestuia în Gaza, Cisiordania sau, în acest caz, în Liban”.
Comentariile lui Sanchez merg ceva mai departe decât ale președintelui francez Emmanuel Macron, care a declarat că țările lumii ar trebui să înceteze să livreze arme pentru „luptă în Gaza” - ceea ce a provocat indignarea premierului israelian Benjamin Netanyahu.
Pedro Sanchez este unul dintre cei mai deschiși critici dintr-o țară occidentală, democratică, ai răspunsului Israelului la atacurile Hamas din 7 octombrie 2023, soldate cu 1200 de morți și luarea a 250 de ostatici. Replica Israelului a făcut până acum peste 40.000 de morți doar în Gaza.
Tot Sanchez a descris miercuri operațiunile militare ale Israelului în Liban drept o „invazie”, afirmând că comunitatea internațională trebuie să acționeze și în acest caz.
Relații tot mai rele
Relațiile dintre Spania și Israel s-au înrăutățit mult după ce Madridul a recunoscut statul palestinian în mai, anul acesta.
Luni, 7 octombrie, ministrul spaniol de externe José Manuel Albares a reiterat că antisemitismul nu își are locul în țara sa, răspunzând acuzațiilor Israelului în urma demonstrațiilor pro-palestiniene de duminică de la Madrid, potrivit Euractiv.
Ministerul israelian de Externe a emis duminică o declarație în care își exprima „indignarea” și „tristețea” față de reacția Spaniei la demonstrațiile pro-palestiniene de la Madrid, organizate, printre altele, potrivit Israelului, de extremiști.
„Este inacceptabil pentru o societate democratică să permită susținerea terorismului și celebrarea crimelor împotriva umanității săvârșite de Hamas”, se arată în declarația israeliană.
În replică, ministrul spaniol de externe, José Manuel Albares, a apărat Spania ca o „țară a toleranței”.
În Spania, „există libertate de exprimare, iar orice formă de incitare la ură, inclusiv antisemitismul, nu numai că este respinsă pe scară largă, dar este înscrisă în codul penal”, a declarat Albares pentru postul public spaniol de televiziune RTVE.
De asemenea, Albares a afirmat foarte clar că Spania respinge „atacul terorist brutal al Hamas”, criticând în același timp răspunsul militar al Israelului.
El a reiterat că poziția oficială a Spaniei este ca războiul să înceteze, descriindu-l drept un conflict oribil care face mii de victime nevinovate, mai întâi printre palestinienii din Gaza și acum în Liban.
„Am condamnat toate acestea și le condamnăm încă o dată”, a adăugat ministrul. (MȚ)
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Premiul Nobel pentru Pace, acordat organizației japoneze a supraviețuitorilor bombardamentelor atomice Nihon Hidankyo
![Masako Wada, supraviețuitoare, din conducerea organizației premiate, într-o fotografie de arhivă la Vatican, în 2017.](https://gdb.rferl.org/b0b9798a-ce88-41e3-9610-36efcf659b22_w250_r1_s.jpg)
Premiul Nobel pentru Pace a fost acordat vineri asociației Nihon Hidankyo, o organizație japoneză a supraviețuitorilor bombardamentelor atomice americane de la Hiroshima și Nagasaki, pentru activismul său împotriva armelor nucleare.
Jørgen Watne Frydnes, președintele Comitetului Nobel norvegian, a declarat că premiul a fost acordat deoarece „tabu-ul împotriva utilizării armei nucleare este în prezent sub presiune”, informează AP
El a spus că Comitetul Nobel „dorește să onoreze toți supraviețuitorii care, în ciuda suferinței fizice și a amintirilor dureroase, au ales să își pună experiența dură în slujba speranței și angajamentului pentru pace”.
Eforturile de eradicare a armelor nucleare au fost onorate și în trecut de Comitetul Nobel. Campania Internațională pentru Abolirea Armelor Nucleare a câștigat Premiul pentru Pace în 2017, iar în 1995 Joseph Rotblat și Conferințele Pugwash pentru Știință și Afaceri Mondiale au câștigat pentru „eforturile lor de a diminua rolul jucat de armele nucleare în politica internațională și, pe termen lung, de a elimina aceste arme”.
Premiul din acest an a fost acordat în contextul conflictelor devastatoare care fac ravagii în lume, în special în Orientul Mijlociu, Ucraina și Sudan.
Alfred Nobel a declarat în testamentul său că premiul ar trebui să fie acordat pentru „cea mai mare sau cea mai bună acțiune în favoarea fraternității între națiuni, pentru abolirea sau reducerea forțelor armate și pentru organizarea și promovarea congreselor pentru pace”.
Premiul de anul trecut a fost acordat activistei iraniene întemnițate Narges Mohammadi pentru apărarea drepturilor femeilor și a democrației și împotriva pedepsei cu moartea. Comitetul Nobel a declarat că premiul a fost, de asemenea, o recunoaștere a „sutelor de mii de oameni” care au demonstrat pe străzi împotriva „politicilor regimului teocratic iranian de discriminare și opresiune care vizează femeile”.
- Te-ar putea interesa și: Premiul Nobel pentru Fizică răsplătește progresele învățării automate
Într-un an plin de conflicte, au existat unele speculații înainte de anunțul de vineri, potrivit cărora Comitetul Nobel norvegian, care decide câștigătorul, ar fi ales să nu acorde niciun premiu în acest an.
Premiile Nobel sunt însoțite de recompense în numerar de 11 milioane de coroane suedeze (1 milion de dolari). Spre deosebire de celelalte premii Nobel, care sunt selectate și anunțate la Stockholm, fondatorul Alfred Nobel a decretat ca premiul pentru pace să fie decis și acordat la Oslo de către Comitetul Nobel norvegian, format din cinci membri.
Sezonul Nobel se încheie luni, cu anunțarea câștigătorului premiului pentru economie, cunoscut în mod oficial ca Premiul Băncii Suediei în științe economice în memoria lui Alfred Nobel.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Șeful Comisiei Relații Externe a Senatului SUA cere Meta și Alphabet să combată dezinformarea de dinaintea scrutinelor din R. Moldova
![Ben Cardin este senator democrat din partea statului Maryland și președinte al Comisiei pentru Relații Externe a Senatului SUA.](https://gdb.rferl.org/5c1a5fa5-db63-430c-975e-f971376f23a7_cx0_cy5_cw0_w250_r1_s.jpg)
Președintele Comisiei pentru Relații Externe a Senatului SUA, Ben Cardin, îndeamnă marile rețele sociale din SUA să abordeze dezinformarea rusească înaintea prezidențialelor și referendumului constituțional din R. Moldova.
Senatorul american a trimis scrisori directorului general al Meta, Mark Zuckerberg, și directorului general al Alphabet și Google, Sundar Pichai, îndemnându-i să aloce resurse suficiente pentru a aborda dezinformarea în R. Moldova pe platformele lor.
Scrisorile subliniază importanța referendumului constituțional din R. Moldova privind aspirația țării de a adera la Uniunea Europeană și citează dovezi furnizate de guvernele Statelor Unite, Canadei și Regatului Unit cu privire la eforturile continue ale Kremlinului de a semăna confuzie și dezinformare în rândul publicului moldovean.
„Acesta este un moment unic în istoria Moldovei, care va determina viitorul pentru generații de moldoveni - iar decizia trebuie să aparțină exclusiv moldovenilor”, a scris senatorul Cardin.
„Gravitatea acestei decizii, care se află în fața poporului moldovean, impune partenerilor Moldovei, precum și celor care contribuie la moderarea unor părți-cheie ale spațiului informațional al Moldovei, sarcina de a împiedica influența străină malignă să intervină într-una dintre cele mai importante alegeri pe care moldovenii le vor face vreodată.”, se mai menționează în mesajul senatorului.
La mijlocul verii, au fost blocate conturile de Facebook ale oligarhului fugar Ilan Șor, deputata Marina Tauber vizată în două dosare penale și Evghenia Guțul, bașcana Găgăuziei. Motivul ar fi că acestea se încadrează în politica companiei americane Meta (n.r. deținătoarea platformei sociale Facebook) „cu privire la organizațiile și persoanele periculoase”.
- Vezi și: Conturile de Telegram ale lui Șor, Tauber, Guțul și alții sunt indisponibile în R. Moldova și UE
Începând cu 10 octombrie, canalele de Telegram ale oligarhului fugar Ilan Șor și a mai multor aliați ai lui, printre care bașcana UTA Găgăuzia Evghenia Guțul și deputații Marina Tauber, Vasile Bolea și Alexandr Nesterovschi nu mai pot fi accesate de pe teritoriul Republicii Moldova și al Uniunii Europene.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Trei persoane reținute după 115 percheziții în dosarul finanțării ilegale a partidelor afiliate cu Ilan Șor
![Imagine publicată de Poliție de la una din percheziții efectuate la membrii rețelei lui Ilan Șor.](https://gdb.rferl.org/d1c0ef8a-65e6-46fc-ac62-7ac3ad1e8404_w250_r1_s.jpeg)
Forțele de ordine au efectuat, în perioada 8-10 octombrie, 115 percheziții la persoane care figurează într-un dosar penal privind finanțarea ilegală a partidelor politice afiliate cu oligarhul fugar Ilan Șor. Trei persoane au fost reținute pentru 72 de ore.
Procuratura Anticorupție și Inspectoratului Național de Investigații au declarat că, potrivit anchetei, membrii organizațiilor teritoriale ale „unor partide politice” erau remunerați lunar din „surse tenebre” pentru determinarea alegătorilor să voteze într-un anumit fel la alegerile și referendumul din 20 octombrie, dar și să participe la proteste.
Autoritățile au mai spus că documentează mai multe persoane care efectuează transferuri de ruble în R. Moldova, după care le achită activiștilor doar jumătate din suma care le-a fost transferată prin intermediu aplicației PSB, iar restul banilor le dau președinților oficiilor teritoriale ale rețelei Șor.
În cadrul perchezițiilor au fost confiscate sume de bani, carduri „Mir”, telefoane mobile și cartușe de calibre diferite.
Săptămâna trecută, Poliția și Procuratura Anticorupție din Republica Moldova au anunțat destructurarea unei rețele create și finanțate din Rusia de oligarhul fugar Ilan Șor pentru coruperea alegătorilor înaintea scrutinului prezidențial și referendumului constituțional din 20 octombrie.
Te-ar putea interesa și: Poliția și PA susțin că au demantelat o rețea finanțată din Rusia pentru coruperea alegătorilor
Potrivit materialelor urmăririi penale, numai în luna septembrie, peste 15 milioane de dolari din bănci rusești ar fi fost direcționate în conturile a peste 130.000 de cetățeni moldoveni.
Poliția susține că rețeaua ar avea o „structură ierarhică bine organizată” și ar fi alcătuită din 130 de „lideri teritoriali” care dirijează activitatea grupului, acumulează listele cu datele de identitate a persoanelor racolate de către „președinții de sector”, date care sunt transmise apoi în Federația Rusă pentru înregistrare și deschiderea conturilor bancare în banca comercială ,,PromSveazBank”.
Din rețea ar mai face parte 1927 „președinți de sector” și peste 50.000 „activiști” care „racolează și dirijează activitatea grupului de simpatizanți din sectorul deservit”.
Potrivit poliției, peste 70.000 de „simpatizanți” ar fi fost deja racolați contra unor sume de bani și instruiți să voteze la referendum cu opțiunea ,,Nu” și pentru candidatul care urmează să fie votat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Poporul Moldovei, onorat de ONU pentru primirea ucrainenilor
![Refugiați ucraineni la Palanca în aprilie 2022.](https://gdb.rferl.org/0a630000-0aff-0242-f94f-08da3f10aa74_w250_r1_s.jpg)
Moldovenii au primit o mențiune de onoare în cadrul Premiului Nansen pentru Refugiați 2024 al agenției pentru refugiați ONU pentru că „și-au făcut mai mult decât datoria pentru a proteja refugiații care au căutat siguranță în Republica Moldova după ce au fugit de războiul din Ucraina”.
„Această recunoaștere evidențiază reacția rapidă și plină de compasiune a Republicii Moldova față de unul din cele mai mari fluxuri de refugiați din istoria modernă a Europei, cea mai semnificativă de la cel de-al Doilea Război Mondial”, se spune într-un comunicat de presă al Înaltului Comisariat ONU Pentru Refugiați (UNHCR).
Acesta notează că de la escaladarea masivă a războiului din Ucraina în februarie 2022, milioane de persoane au căutat refugiu peste granițe. Moldova, o țară cu o populație de doar 2,5 milioane de locuitori, a primit cu generozitate peste un milion de refugiați, peste 100.000 rămânând astăzi în țară, amintesc oficialii ONU, precizând că Moldova este acum țara care găzduiește cea mai mare proporție de refugiați din Europa în raport cu populația sa.
„Această mențiune de onoare este un omagiu adus solidarității, rezilienței și spiritului umanitar de neclintit al poporului moldovean în fața provocărilor globale”, a mai spus UNHCR.
Înființat în 1954, Premiul UNHCR Nansen pentru refugiați onorează persoanele, grupurile și organizațiile care au întreprins acțiuni extraordinare pentru a proteja refugiații, precum și persoanele strămutate în interiorul țării și apatrizii.
Laureatul mondial 2024 este sora Rosita Milesi, o călugăriță braziliană, avocată, activistă socială și creatoare de mișcări sociale, care a apărat drepturile și demnitatea persoanelor alungate de la casele lor timp de aproape 40 de ani.
Ceremonia decernării premiilor va avea loc pe 14 octombrie, la Geneva.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Conturile de Telegram ale lui Șor, Tauber, Guțul și alții sunt indisponibile în R. Moldova și UE
![La 9 octombrie, pe lista persoanelor sancționate de Uniunea Europeană a ajuns și bașcana Evghenia Guțul. Anterior, au fost sancționați fugarul Ilan Șor și deputata Marina Tauber.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-e4bd-08dc6ffaa1c9_cx0_cy7_cw0_w250_r1_s.jpg)
Canalele de Telegram ale oligarhului fugar Ilan Șor și a mai multor aliați ai lui, printre care bașcana UTA Găgăuzia Evghenia Guțul și deputații Marina Tauber, Vasile Bolea și Alexandr Nesterovschi nu mai pot fi accesate de pe teritoriul Republicii Moldova și al Uniunii Europene.
Accesul la canalele de Telegram a fost restricționat pe 10 octombrie. Autoritățile moldovene deocamdată nu au precizat dacă restricțiile au fost impuse la solicitarea lor. Nici reprezentanții platformei sociale nu au explicat decizia.
Conturile respective în continuare pot fi accesate din Rusia. Nu sunt disponibile și alte canale girate de autoritățile moscovite, precum cel al organizației „Evrazia”.
Ilan Șor deja a reușit să creeze un cont nou, în care a spus că „Sandu și PAS au blocat fără niciun temei echipa noastră pe Telegram”. Potrivit lui, blocarea înseamnă „sfârșitul democrației europene”.
Cu o zi înainte, pe 9 octombrie, Uniunea Europeană a inclus pe lista celor sancționați pentru încercări de destabilizare a R. Moldova încă cinci persoane și o entitate: Evghenia Guțul, guvernatoarea UTA Găgăuzia; Iuri Cuznețov, șef-adjunct al departamentului pentru relații externe de la Comrat; Nelli Parutenco fondatoarea și directoarea organizației Evrazia; Ilia Uzun, președinte-adjunct al Comitetului Executiv al Găgăuziei; Mihail Vlah, guvernator-adjunct și consilier cu presa al lui Guțul; organizația Evrazia.
- Te-ar putea interesa și: Guțul, alți lideri găgăuzi și Evrazia, adăugați listei de sancțiuni a Uniunii Europene
Din mai 2023, pe aceeași listă a sancțiunilor se află politicienii Ilan Șor, Marina Tauber, Vlad Plahotniuc, omul de afaceri rus Igor Ceaika, fostul șef-adjunct de la IGP Gheorghe Cavcaliuc.
Nu este pentru prima dată cât Șor și aliații lui rămân blocați pe rețele, dar în premieră o asemenea interdicție este aplicată și pe Telegram. Anterior, diferiți apropiați a lui Șor au rămas fără conturile de Instagram și Facebook.
La mijlocul verii, au fost blocate conturile de Facebook ale oligarhul fugar Ilan Șor, deputata Marina Tauber vizată în două dosare penale și Evghenia Guțul, bașcana Găgăuziei. Motivul ar fi că acestea se încadrează în politica companiei americane Meta (n.r. deținătoarea platformei sociale Facebook) „cu privire la organizațiile și persoanele periculoase”.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Doi pacificatori ONU din Liban răniți la o zi după întoarcerea moldovenilor acasă
![Fotografie de arhivă: pacificatori ONU aproape de granița dintre Israel și Liban.](https://gdb.rferl.org/a675ec47-8cb0-486a-9894-6c82b8f2f63e_w250_r1_s.jpg)
Doi membri indonezieni ai forței ONU de pace din Liban (UNIFIL) au fost răniți de tirurile armatei israeliene, pe fondul îngrijorării internaționale crescânde privind soarta „căștilor albastre” din apropierea zonei de conflict dintre Israel și milițiile islamiste Hezbollah.
UNIFIL a declarat că pacificatorii nu au răni grave, dar rămân la spital. Potrivit aceleiași surse, un tanc israelian a deschis focul asupra turnului de observare de la cartierul general principal al forței ONU, la Naqoura. Turnul a fost lovit, iar pacificatorii au căzut din el.
UNIFIL a mai spus că săptămâna aceasta au mai fost două incidente similare, dar fără victime.
„Orice atac deliberat asupra pacificatorilor este o violare gravă a legilor umanitare internaționale”, a spus UNIFIL într-o declarație, joi.
Armata israeliană nu a comentat imediat aceste acuzații.
Știrea vine la o zi după ce membrii contingentului moldovean ai UNIFIL, care au acționat în Liban sub comandă italiană, s-au întors acasă. Ei plecaseră în primăvară cu mandat pe șase luni, dar au stat o lună în plus. Fără să intre în detalii, moldovenii au spus la Chișinău că ultimele săptămâni au fost dificile.
- Te-ar putea interesa și: Militarii moldoveni revin din Libanul măcinat de război. Colegii lor italieni rămași pe loc sunt tot mai des în buncăr
Italia, care are la Naqoura 1000 de pacificatori, l-a convocat pe ambasadorul Israelului, joi, la Roma la ministerul Apărării, pentru clarificări privind ultimele tiruri.
Potrivit agenției italiene Ansa, israelienii au atacat una din cele două baze italiene aflate în preajma cartierului general UNIFIL.
UNIFIL, care are în sudul Libanului cam 10.000 de căști albastre, a confirmat joi, citând surse din armata libaneză, că după ce o dronă a survolat zona, un tanc israelian a tras asupra intrării unui buncăr unde se adăposteau pacificatorii italieni, provocând daune unor vehicule și unui sistem de comunicații.
Oficialii ONU se plâng că atacurile israeliene ar fi deliberate.
De la începutul războiului din Gaza, în urmă cu un an, relațiile Israelului cu ONU s-au înrăutățit constant. Israelul a acuzat agenția ONU pentru refugiați că ar tolera printre angajații ei militanți Hamas. Și mai recent, ministrul de Externe israelian, Israel Katz, l-a declarat persona non grata pe secretarul general ONU, Antonio Guterres, pentru că nu ar fi condamnat cel mai recent atac iranian cu rachete împotriva Israelului.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
România oferă R. Moldova cea mai mare donație de carte în limba română din ultimii 30 de ani
![Directoarea Bibliotecii Naţionale a Republicii Moldova, Elena Pintilei (stânga față) și secretarul DRRM, Adrian Dupu (dreapta față) au semnat acordul de donație în PMAN.](https://gdb.rferl.org/ea72f86c-b33e-4917-8566-7103c042e2ac_cx0_cy57_cw0_w250_r1_s.jpg)
România a donat Republicii Moldova 100.000 de cărți în format fizic și tot atâtea în cel electronic. Guvernul României a spus că este „cea mai mare donație de carte în limba română”, care va ajunge în 300 de biblioteci publice din 200 de localități moldovene.
Evenimentul de predare a cărților a avut loc pe 10 octombrie, în Piața Marii Adunări Naționale din Chișinău.
Secretarul de stat al Departamentului român pentru relația cu R. Moldova (DRRM), Adrian Dupu, a spus că donația poate fi evaluată la aproximativ 4 milioane de lei românești (15,5 milioane lei moldovenești). „Promovarea și cultivarea limbii române în Republica Moldova este o prioritate pentru România”, a spus Dupu.
Autoritățile române au precizat că donația este „cel mai amplu proiect cultural derulat în ultimii 30 de ani de România în Republica Moldova”, iar scopul lui este „de a contribui la formarea noii generații în Republica Moldova”.
Donația are loc la solicitarea Bibliotecii Naționale a Republicii Moldova, care a transmis Ambasadei României la Chișinău necesitatea de a înnoi stocul de cărți al bibliotecilor publice din Moldova. Reprezentanții Bibliotecii Naționale au spus că bibliotecile autohtone „duc lipsă de cărți noi în limba română” pentru că majoritatea cărților sunt „vechi și deteriorate”.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te