Vorbind la un briefing, la Chișinău, ministrul a spus că, în cele șase săptămâni care au trecut de la 1 septembrie, școala nu a devenit un focar de infecție, iar datele arată că noul coronavirus umblă printre elevi tot așa cum circulă și în restul societății. Lunile de predare de la distanță de astă primăvară au scos în evidență cât de limitat este accesul multor școli, profesori și elevi la noile tehnologii, suprasolicitând și părinții. Dacă există reticență față de repetarea acelei experiențe, care sunt riscurile?
Your browser doesn’t support HTML5
Educația la răscrucea coronavirusului. Se poate întoarce școala la normalitate?
Un prim risc, pe care îl admit experți în sănătate, reiese din reducerea în şcoli a distanței fizice de la 1,5 la 1 metru, urmare a unei decizii a Comisiei Extraordinare de Sănătate Publică. Stela Bivol, directoarea Centrului pentru Politici și Analize în Sănătate, consideră această decizie inoportună mai ales că vremea de afară se răceşte, iar aerisirea spaţiilor școlare devine mai problematică: „Poate că până acum au mai stat cu ferestre şi uşi deschise, dar în momentul în care intrăm în perioada rece a anului nu o să fie geamurile deschise în timpul lecţiilor şi atunci scăderea şi mai departe a distanţei reprezintă un risc epidemiologic şi mai mare.”
### Vezi și... ### Școală și COVID-19. Optimism rezervat la Ministerul EducațieiDe mai bine de două săptămâni școlile și-au reconfigurat spațiile conform noilor rigori de distanțare, rigori care au permis mai multor instituții să asigure prezența fizică a tuturor elevilor. Numărul școlilor în care educaţia are loc exclusiv față în față a crescut cu 164, ajungând la un total de 964 de instituții din cele 1240 existente. A crescut însă şi numărul de şcoli plasate în carantină care activează de la distanţă, a precizat ministrul educaţiei Igor Şarov: „Vreau să menționez că numărul școlilor care s-au aflat în carantină pe parcursul perioadei 1 septembrie-9 octombrie a fost stabil între 9 şi 14 şcoli având o evoluţie în creștere în ultimele zile până la 19.”
Prezentând statisticile privind contaminările cu Covid în rândul elevilor de peste 280 şi în rândul cadrelor didactice – 373 de cazuri, ministrul Şarov a ajuns la concluzia că școala nu este sursa de bază de contaminare şi că ritmul de contaminarea în școli crește similar cu cel din societate. „Suntem convinși că şcoala este un loc mai sigur şi mai protejat, deoarece la școală există reguli precise pe care elevii trebuie să le respecte în mod ordonat.”
Nu ştiu dacă cineva are date epidemiologice referitor la numărul de viroze care sunt în şcoli
Experta în sănătate Stela Bivol crede totuşi că aflarea în şcoală la fel ca în alte spaţii închise comportă un risc înalt de contaminare, mai cu seamă că datele statistice prezentate de autorităţi nu precizează, bunăoară, câte din cazurile confirmate printre elevi şi profesori au fost contactate în interiorul şcolii şi câte în afara ei. „Pentru asta trebuie să fie date despre contacţi, investigări epidemiologice ş.a.m.d. Nici nu ştiu dacă ele se fac. Nu ştiu iarăşi dacă cineva are deja date epidemiologice referitor la numărul de viroze care sunt în şcoli. Din ceea ce observ eu este că numărul de viroze şi de copii care au diferite simptome respiratorii nu a scăzut, care nu sunt Covid. În cazul acesta când copiii într-o colectivitate fac simptome respiratorii, vă daţi seama că este o situaţie de risc pentru o altă maladie respiratorie, inclusiv Covid.”
Luând în calcul aceste şi alte riscuri, dar şi experiența mai puțin plăcută şi eficientă de învățământul online din primăvara trecută, autoritățile sunt într-o mare dilemă crede experta: „Când ai de gestionat o epidemie de un an şi jumătate încep să apară foarte multe interese în competiție. Pe de o parte, este riscul de sănătate publică. Pe de altă parte, este dreptul la educaţie, sănătatea mintală, capacitatea părinţilor de a merge la serviciu. În plus, calitatea studiilor scade în mediul online în dependenţă de conexiunea la internet, dacă au la ce să înveţe copiii, e una în mediu urban şi alta în rural. O parte din şcolari practic rămân fără dreptul la a învăţa din cauza că nu sunt asiguraţi cu metode online. Sigur şi profesorii nu sunt toţi la fel de buni pe online.”
### Vezi și... ### În R. Moldova, 300 de clase sunt în carantinăNimeni nu se încumetă să anticipeze dacă în lunile următoare, odată cu răcirea vremii, şcoala va reveni exclusiv pe ecranul calculatorului. Cert este că deocamdată instituţiile şcolare nu reprezintă focare de infecţie, ne-a spus medicul infecţionist Ludmila Bîrcă, directoarea Spitalului Clinic Municipal de Boli Contagioase la copii, instituție cu profil Covid.
„În şcoli există intrucţiune sanitară şi peste tot se respectă regulile. Noi nu avem în masă din şcoli să ne vină copii infectaţi sau bolnavi. Doar că aici este riscul că în general copii fac forme mai uşoare de Covid, fac forme asimptomatice şi de multe ori ei sunt cei care o să transmită virusul adulţilor, bunicilor. Pentru asta ei trebuie să se protejeze”.