Ştiri
Președintele Bulgariei vizitează Republica Moldova
Vezi ultimele știri ale zilei
Rusia îi adaugă pe Zelenski și Poroșenko pe lista persoanelor căutate
![Președintele ucrainean Volodimir Zelenski, Kiev, august 2023](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-06ff-08dba7441252_w250_r1_s.jpg)
Ministerul de Interne al Rusiei a deschis o anchetă penală împotriva președintelui ucrainean Volodimir Zelenski, a fostului președinte Petro Poroșenko și a altor oficiali guvernamentali și i-a plasat pe lista de urmăriți, a informat presa de stat rusă. Acuzațiile nu au fost precizate.
Zelenski și Poroșenko se alătură unei lungi liste de oficiali străini plasați de Rusia sub diferite mandate penale, o listă ce cuprinde mulți alți lideri din Ucraina și din Europa Centrală și de Est.
Poroșenko a fost președinte în perioada 2014-2019 și a spus că intenționează să candideze din nou.
În martie 2023, Curtea Penală Internațională de la Haga a emis un mandat de arestare pentru președintele rus Vladimir Putin, sub acuzația de deportare a copiilor ucraineni în Rusia, o crimă de război, conform tratatelor internaționale.
Pe 17 martie 2023, Camera preliminară II a Curții Penale Internaționale („CPI” sau „Curtea”) a emis mandate de arestare pentru două persoane în contextul situației din Ucraina: Vladimir Vladimirovici Putin și Maria Alexeievna Lvova-Belova.
- Te-ar putea interesa și: Șase răniți după atacurile cu drone rusești din Ucraina. Care ar putea fi strategia lui Putin în 2024, în războiul Rusiei contra Ucrainei
Camera preliminară a II-a a considerat, pe baza cererilor Procuraturii din 22 februarie 2023, că există motive întemeiate pentru a crede că fiecare suspect poartă răspunderea pentru crima de război de deportare ilegală a populației și cea de transfer ilegal de populație din zonele ocupate ale Ucrainei către Federația Rusă, în prejudiciul copiilor ucraineni.
Deși mandatele trebuie să fie secrete pentru a proteja victimele și martorii și, de asemenea, pentru a proteja ancheta, în acest caz, „ținând seama de faptul că comportamentul abordat în prezenta situație ar fi în curs de desfășurare și că conștientizarea publică a mandatelor poate contribui la prevenirea săvârșirii ulterioare a infracțiunilor”, Camera a considerat că este în interesul justiției să dezvăluie public existența mandatelor și numele suspecților.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
În lunea Paștilor, Maia Sandu va fi la Palatul Regal din Oslo
![Palatul Regal din Oslo. Fotografie realizată de Liv Osmundsen, Curtea Regală](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-5203-08dc6ce73d68_w250_r1_s.jpg)
Pe fondul agresiunii rusești din Ucraina vecină, președinta Maia Sandu își continuă călătoriile în țări occidentale care ajută și Kievul și Chișinăul să rămână pe linia de plutire. Norvegia, unul din cei mai generoși donatori ai Moldovei, o va primi pe 6-7 mai.
Potrivit unui comunicat de presă al guvernului Norvegiei, vizita de stat începe luni, cu o ceremonie oficială de primire în piața Slottsplassen, din fața Palatului Regal, o depunere de coroane la Fortăreața Akershus, urmate de discuții cu președintele Storting-ului (Parlamentul), Masud Gharahkhani, și la Comitetul pentru Afaceri Externe și Apărare al Storting-ului.
Ulterior, șefa statului moldovean va fi primită la Palatul Regal de către Regele Harald și Regina Sonja.
Deplasarea mai include o întâlnire cu prim-ministrul Jonas Gahr Støre, urmată de o conferință de presă. Maia Sandu va ține, de asemenea, o prelegere la Universitatea din Oslo.
„Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a avut consecințe majore pentru Moldova. Autoritățile au trebuit să facă față unei crize profunde în economie, aprovizionare cu energie și securitate națională. În același timp, Moldova a acceptat un număr mare de refugiați din țara vecină și a început, de asemenea, o muncă extensivă de reformă. Vizita de stat subliniază sprijinul și solidaritatea norvegiană față de Moldova”, stă scris într-un comunicat de presă al guvernului de la Oslo, consacrat vizitei președintei moldovene.
- Te-ar putea interesa și: Regele norvegian Harald (86 de ani) nu abdică: „E pe viață!”
Norvegia este unul dintre cei mai mari donatori de asistență umanitară către Moldova. Pe 17 aprilie curent, guvernul norvegian a anunțat că va oferi o sumă suplimentară de 70 de milioane de coroane norvegiene sub formă de ajutor umanitar pentru a ajuta refugiații ucraineni, dar și moldovenii care se confruntă cu dificultăți economice din cauza războiului din vecini.
Anterior, în 2023, autoritățile norvegiene au furnizat 400 de milioane de coroane Moldovei pentru achiziționarea de gaze naturale. În total, de la începutul invaziei rusești din Ucraina, Norvegia a oferit ajutoare de până la 490 de milioane de coroane. (1 coroană norvegiană=1,63 lei moldovenești).
În febuarie, Norvegia a anunțat că va deschide o ambasadă la Chișinău, într-o recunoaștere a importanței Moldovei în noul climat de securitate din regiune.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Înainte de Paște, președinta Sandu s-a întâlnit separat cu mitropoliții Vladimir și Petru
![Președinta Maia Sandu, la întrevederea cu Mitropolitul Basarabiei, ÎPS Petru.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-5ea5-08dc6b7638a9_cx3_cy7_cw92_w250_r1_s.jpg)
În ajunul Paștelui, președinta Maia Sandu s-a întâlnit pe rând cu mitropolitul Chișinăului și Întregii Moldove, ÎPS Vladimir, dar și cu cel al Mitropoliei Basarabiei, ÎPS Petru, pe 3 mai, îndemnându-i să contribuie la menținerea păcii în R. Moldova și în întreaga lume.
Întâlnirea înainte de Paște a șefei statului cu cei doi mitropoliți are loc pe fundalul unor tensiuni sporite după ce zeci de preoți ai Mitropoliei Moldovei, subordonată canonic Patriarhiei Moscovei, au trecut la Mitropolia Basarabiei, parte a Bisericii Ortodoxe Române, spunând că nu mai vor să facă parte dintr-o patriarhie care a sprijinit războiul purtat de Rusia contra Ucrainei.
În comunicate publicate pe rețelele de socializare aproape concomitent, se spune că președinta Sandu i-a vorbit mitropolitului Vladimir despre „bucuria Învierii și reunirea familiilor în această perioadă, dar și la importanța unității, a bunei înțelegeri și a grijii față de aproapele nostru”, iar mitropolitului Petru - despre „bucuria și speranța pe care o aduce Paștele în inimile tuturor credincioșilor, când viața învinge moartea, precum și despre importanța unității, a empatiei și a faptelor bune”.
- Te-ar putea interesa și: Cum este adus focul haric în R. Moldova de cele două mitropolii rivale
Reprezentanții celor două mitropolii rivale au mers separat și după „focul haric”, la Ierusalim, o tradiție de Paște de dată recentă, urmând să aducă „lumina sfântă” la Chișinău aproape consecutiv, sâmbătă seara.
Reprezentanții Mitropoliei Moldovei s-au dus la Ierusalim pe 29 aprilie într-un pelerinaj de cinci zile sponsorizat de o agenție turistică de la Chișinău. Mitropolia Basarabiei, care va aduce lumina sfântă enoriașilor săi pentru al treilea an consecutiv, a spus Europei Libere că delegația sa călătorește cu o aeronavă privată oferită de un om de afaceri din România.
Tensiunile dintre cele două mitropolii care își dispută întâietatea în R. Moldova de peste trei decenii au luat amploare odată cu invazia la scară largă a Rusiei în Ucraina.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Spania anulează premiul anual pentru coride. Conservatorii văd roșu
![Coridele atrag tot mai puțini spectatori în Spania, dar importanța lor culturală nu a dispărut, mai ales la cei mai vârstnici. În imagine: în culisele coridei, la Pamplona, în aprilie 2024.](https://gdb.rferl.org/4ef0d6ab-ae7f-435a-ba5d-42e976e84da4_w250_r1_s.jpg)
Spania a anulat vineri distincția acordată anual protagoniștilor luptelor de tauri (corida), înfuriind conservatorii care se plâng de dispariția unei tradiții seculare, percepute de unii chiar ca o formă de artă.
În ultimii ani, în Spania s-au întețit chemările la interzicerea totală a luptelor care se termină de obicei cu uciderea taurului de către matador, cu o sabie înfiptă în greabănul animalului.
Ministerul spaniol al Culturii a spus că „Premiul Național pentru Tauromahie” nu se va acorda anul acesta și vor fi inițiate demersuri pentru abolirea lui definitivă.
Guvernul de coaliție de stânga de la Madrid și-a motivat decizia prin „noile realități culturale și sociale din Spania”, unde a crescut grija pentru bunăstarea animalelor, iar participarea publicului la coride este continuă scădere.
Potrivit datelor guvernamentale citate de El Pais, în 2021-2022 doar 1,9% din spanioli au asistat la o luptă de tauri, în scădere cu 5,9 față de 2019.
„Cred că este sentimentul că o majoritate a spaniolilor înțeleg din ce în ce mai puțin de ce trebuie să torturăm, animalele..., și cu atât mai puțin de ce trebuie să răsplătim tortura din banii publici”, a scris pe X ministrul Culturii, Ernest Urtasun, citat de Reuters.
Premiul național consta într-un cec de 30.000 de euro și a fost atribuit în trecut unor luptători celebri, ca Julian Lopez, supranumit „El Juli”, dar și unor asociații de conservare a tradiției coridelor.
Corida a devenit subiect de dispută politică, mai ales între partidul de stânga Sumar (din care fac parte Urtasun) și politicienii de dreapta care sprijină tradiția luptelor de tauri.
- Te-ar putea interesa și: După ce premierul Sánchez a amenințat cu demisia, acuzațiile de corupție la adresa soției se „subțiază”
Borja Semper, purtător de cuvânt al Partidului Popular (PP), a spus că abolirea premiului dovedește că puterea actuală, de stânga, „nu crede în diversitate culturală și libertate” și a promis că PP va reinstaura premiul, odată ce va reveni la putere.
Liderul PP din regiunea Aragon, Jorge Azcon, a spus că va înființa altă distincție.
Reuters notează că opoziția față de coride este în creștere și în America Latină, unde acest tip de divertisment a fost exportat în secolul XVI, și în sudul Franței, unde s-a răspândit în secolul XIX.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Gazprom anunță pierderi record din cauza sistării livrărilor de gaze spre Europa
![După invazia rusească din Ucraina, țările din centrul și vestul Europei au adoptat strategii de reducere a dependenței față de gazul rusesc. Spre deosebire de petrol, el încă nu este ținta vreunui embargou UE.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0c8c-08dc086290e2_w250_r1_s.jpg)
Gigantul energetic rusesc Gazprom spune că a înregistrat primele sale pierderi din ultimii 25 de ani, din cauza reducerii bruște a livrărilor spre Europa. În anul 2023, compania ar fi pierdut 629 miliarde de ruble (aproximativ 6,8 miliarde de dolari).
Grupul de companii Gazprom a publicat, pe 2 mai, rapoartele sale financiare pentru anul 2023. Veniturile concernului au scăzut cu 27% față de anul precedent, în principal în domeniul gazelor naturale (-43%).
Vânzările interne și internaționale de petrol ale companiei rusești au depășit pentru prima dată vânzările de gaze.
În același timp, Gazprom nu a reușit practic să reducă cheltuielile, în timp ce investițiile capitale au crescut cu aproape 10%. În plus, compania a trebuit să plătească mai multe taxe în Rusia din cauza creșterii presiunii fiscale.
Potrivit estimărilor ziarului Kommersant, în 2023 Gazprom a redus de peste 2,5 ori exporturile de gaze prin conducte către Europa, până la 24 de miliarde de metri cubi, față de 62 de miliarde de metri cubi în 2022. Livrările sunt direcționate prin Ucraina și Turcia. O valoare maximă aceste exporturi au atins în 2018-2019, când livrările anuale au ajuns la 180 de miliarde de metri cubi. Vânzările către China nu au reușit să compenseze pierderea pieței europene.
Pierderile corporației s-au dovedit a fi semnificativ mai mari decât așteptările analiștilor, potrivit RBC Investment. De asemenea, valoarea veniturilor nete a fost semnificativ mai mică decât se aștepta.
- Te-ar putea interesa și: UE se dezlipește de energia rusească, dar cu greu. Cine mai este dependent de Gazprom?
Rapoartele Gazprom contrazic, de asemenea, afirmațiile Kremlinului cu privire la situația companiei. În octombrie 2023, într-un discurs rostit la forumul Russian Energy Week, președintele rus, Vladimir Putin, a declarat că această companie „se simte încrezătoare, calmă, face față” provocărilor, în ciuda scăderii livrărilor și a veniturilor.
Uniunea Europeană a renunțat treptat la procurarea gazelor naturale rusești, după ce Rusia a invadat Ucraina în februarie 2022.
UE nu sancționează gazul rusesc care vine prin gazoducte, ci numai importurile maritime. Totodată, UE a impus sancțiuni pentru importurile de petrol rusesc, dar nu și pe cele de gaz natural lichefiat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Ponderea locuințelor recenzate în unele raioane depășește 45%
![Recensământ 2024. Recenzarea comunității de romi din orașul Otaci, raionul Ocnița.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-8875-08dc65f5fbb6_w250_r1_s.jpg)
La patru săptămâni de la începutul Recensământului Populației și Locuințelor, au fost recenzate peste 1,2 milioane de persoane și 825 mii de locuințe. Datele au fost prezentate de Biroul Național de Statistică.
Potrivit sursei citate, printre persoanele recenzate până în prezent se numără atât locuitori cu reședință obișnuită, cât și cei fără una stabilă.
Conform datelor, recenzarea se desfășoară cel mai activ în raioanele Rîșcani, Glodeni, Fălești, Ungheni și Anenii Noi, cu peste 45% din locuințe chestionate în aceste zone. În Chișinău au fost chestionate mai puțin de 40% din locuințele estimate.
- Te-ar putea interesa și: Recensământ 2024: În unele raioane ponderea locuințelor recenzate se apropie de 35%
Începând cu data de 8 aprilie și până pe 7 iulie, în R. Moldova se desfășoară Recensământul Populației și Locuințelor 2024. Autoritățile estimează că primele date preliminare vor fi publicate după șase luni de la finalizarea recensământului.
Ultimul recensământ al populației și locuințelor a avut loc în 2014. Datele au fost prezentate peste 3 ani și au arătat că R. Moldova avea circa 3 milioane de locuitori, cu aproximativ 400.000 mai puțini decât la precedenta numărătoare, din 2004.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
De Ziua Presei, Biden cere eliberarea jurnaliștilor întemnițați
![În SUA, presa s-a aflat în centrul atenției de două ori în doar câteva zile: la Casa Albă a avut loc anuala sărbătoare a corespondenților de presă, unde a ținut un toast și președintele Biden, iar vineri s-a marcat Ziua Presei Libere.](https://gdb.rferl.org/ea57afe0-40d9-4a5e-957a-e4780b9bd176_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Președintele Statelor Unite, Joe Biden, într-o declarație cu ocazia Zilei Internaționale a Libertății Presei, a cerut vineri Rusiei și altor state nedemocratice să pună în libertate de îndată jurnaliștii întemnițați pentru munca lor.
Liderul SUA i-a pomenit printre ziariștii care trebuie puși în libertate pe americanii Evan Gershkovich, de la Wall Street Journal, și Alsu Kurmasheva, de la Radio Europa Liberă/ Radio Libertatea.
Gershkovich (32 de ani) este închis din martie 2023, fiind primul jurnalist american arestat pentru spionaj de ruși după sfârșitul Războiului Rece.
Alsu Kurmasheva (47 de ani), care are dublă cetățenie, ruso-americană, a fost arestată în octombrie 2023 pentru că nu s-a înregistrat ca „agent străin”, fiind acuzată și de defăimarea forțelor armate ruse.
„Cu ocazia Zilei Internaționale a Libertății Presei, Statele Unite cer eliberarea imediată și necondiționată a tuturor jurnaliștilor puși după gratii pentru simplul fapt că și-au făcut munca”, a spus Biden.
El a notat că 2023 a fost anul cu cele mai multe victime din rândul jurnaliștilor din istorie, unul din motive fiind războiul din Gaza, și că peste 300 de jurnaliști au fost întemnițați – cea mai ridicată cifră din ultimele decenii.
„Jurnaliștii și angajații din presă sunt o parte esențială a democrației, pentru că dezacordul bine informat este indispensabil în edificarea unor societăți mai puternice și mai reușite”, a mai spus președintele Biden.
Președintele SUA a făcut apel la eliberarea jurnaliștilor americani Gershkovich și Kurmasheva și înurmă cu cinci zile, la tradițională „cină a corespondenților”, la care iau parte an de an jurnaliștii acreditați la Casa Albă. „Putin trebuie să-i elibereze pe Evan și pe Alsu de îndată!”, a spus Biden, în aplauzele asistenței.
Licitația la Aeroportul Internațional Chișinău va fi relansată cu alte condiții
![Aeroportul Internațional Chișinău și Agenția Proprietății Publice au scos la licitație spațiile cunoscute ca Zonă Sterilă și Zonă Duty Free.](https://gdb.rferl.org/1344AA30-34E3-4079-9D73-89A943C8120E_w250_r1_s.jpg)
Licitația la Aeroportul Internațional Chișinău va fi organizată cu schimbarea condițiilor. O propunere în acest sens a înaintat Agenția Proprietății Publice, după ce în ultima etapă a licitației anterioare a depus actele doar o singură companie.
Astfel, pentru a atrage mai multe companii internaționale cu renume, instituția propune ajustarea caietului de sarcini prin: includerea explicațiilor suplimentare și mai detaliate ale criteriilor, fără a lăsa loc de interpretări; reducerea numărului de aeroporturi în care participanții trebuie să își demonstreze activitatea, drept recomandare de la 10 la 7; divizarea licitației în 2 loturi distincte, pe domenii, un lot pentru Travel Retail (magazine) și un alt lot pentru Food and Beverages (restaurante).
Totodată, se va propune extinderea termenului de transmitere în chirie a spațiilor de la 3 la 5 ani pentru compania câștigătoare.
Licitația va fi inițiată din momentul modificării legislației cu privire la bunurile nepasibile de privatizare.
Până în prezent, au fost organizate fără succes două licitații pentru spațiile comerciale de la Aeroport. Ultima a fost suspendată pe 16 aprilie, din motiv că singura companie înregistrată în competiție, Lagardere Travel Retail, nu a furnizat toate documentele necesare pentru a se califica în etapa finală.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Speranța de viață în UE a urcat peste nivelul dinainte de COVID: 81,5 ani
![Vaccinare la domiciliu împotriva COVID-19 la Poienița Voinii, Romania, 13 mai 2021. Experții spun că fără vaccin, revenirea la tendința crescătoare a speranței de viață ar fi durat mai mult.](https://gdb.rferl.org/e1c532d5-ffa8-4e27-b18b-f06312bfab67_w250_r1_s.jpg)
Potrivit unor date preliminare publicate vineri de biroul de statistică al UE, speranța de viață la naștere în Uniunea Europeană a fost în 2023 de 81,5 ani, cu 0,9 ani mai mult decât cu un an mai devreme, și cu 0,2 ani peste nivelul pre-pandemic din 2019.
În 15 țări membre, speranța de viață a fost peste media UE, în frunte aflându-se Spania (84 de ani), Italia (83,4 ani) și Malta (83,6 ani) - a constatat Eurostat.
Un nivel înalt al speranței de viață îl au și țările scandinave: Suedia (83,4 ani) și Norvegia (ne-membră în UE), cu 83.1.
Dintre fostele țări comuniste primite în UE, cel mai mult se trăiește în Slovenia: în medie 82 de ani.
Vecina de la vest a Moldovei, România, se numără printre țările cu speranță de viață redusă din UE: 76,6 ani, cam la același nivel cu Ungaria, în urma ei fiind numai Letonia și Bulgaria.
Pe de altă parte, România este însă țara unde „saltul” speranței de viață față de nivelul dinaintea pandemiei a fost cel mai mare, anume un an în plus.
În R. Moldova, ultimele date despre durata medie a vieții au fost publicate anul trecut, referindu-se la anul 2022. Atunci, cifra era de 71,4 ani, în creștere cu 4 ani comparativ cu anul precedent și cu 1,5 ani față de anul 2020.
- Te-ar putea interesa și: Moldova, în capcana sărăciei și depopulării
Pandemia de COVID-19 din anii 2020-2022 a frânat și chiar pus în revers tendința creșterii continue a speranței de viață în lume, prin fenomenul „deceselor în exces”, peste procentajul normal - o aberație provocată de pandemie.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Sportivii ucraineni, rugați să evite interacțiunile cu cei ruși și bieloruși la Jocurile Olimpice de la Paris
![Jocurile Olimpice de la Paris vor începe pe 26 iulie.](https://gdb.rferl.org/5ff409fb-feec-43ba-9d76-c75a0f12f0e6_cx0_cy2_cw0_w250_r1_s.jpg)
Șefii naționalei olimpice a Ucrainei i-au îndemnat pe sportivii ucraineni să evite orice contact cu cei ruși sau bieloruși la Jocurile Olimpice de la Paris din iulie și august. Anterior, Kievul amenința să boicoteze ediția din acest an.
Potrivit recomandărilor publicate de Ministerul ucrainean al Sportului, sunt descurajate contactele cu „reprezentanții statelor agresoare” în interiorul și în afara zonelor de desfășurare a Olimpiadei. Instituția explică cerința prin dorința de a evita posibile „provocări”, scrie The Kyiv Independent.
Totodată, Comitetul Olimpic ucrainean mai recomandă atleților să nu ia parte la discuții cu sportivii din Rusia și Belarus, pe rețelele de socializare. În cazul ceremoniilor de înmânare a medaliilor, ucrainenii sunt rugați să păstreze o distanță față de ruși și bieloruși, precum și să evite apariția în poze sau clipuri video alături de ei, notează The Guardian.
Nici conferințele de presă nu fac excepție, decât în cazurile în care ele sunt legate direct de competițiile olimpice.
- Te-ar putea interesa și: Rusia se bucură că vin nord-coreenii la Jocurile Mondiale ale Prieteniei
Mai mult, Comitetul Olimpic de la Kiev cere sportivilor ucraineni să raporteze orice încălcări ale cerinței de neutralitate de către sportivii ruși și bieloruși.
Rusia și Belarus nu au fost invitate în mod oficial, dar sportivii din cele două țări vor putea evolua ca „sportivi neutri individuali”, a anunțat Comitetul Internațional Olimpic în decembrie.
Jocurile Olimpice de vară vor avea loc în capitala Franței între 26 iulie și 11 august. 89 de sportivi ucraineni vor participa la această ediție.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Militarii moldoveni vor participa alături de cei americani la exercițiul „Swift Response-2024”
![Ministerul Apărării spune că participarea militarilor moldoveni la acest exercițiu este prevăzută în planul de instruire pentru anul curent.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0ce5-08dc549d9e2f_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Peste 400 de militari ai Armatei Naționale, vor participa între 9 – 16 mai, la exercițiul „Swift Response-2024” condus de Comandamentul SUA în Europa și Africa, alături de soldați din cadrul Diviziei aeropurtate 82 din Statele Unite. Antrenamentele vor avea loc pe teritoriul R. Moldova.
Într-un comunicat de presă din 2 mai, Ministerul Apărării transmite că scopul antrenamentelor este de a dezvolta capabilitățile și a crește nivelul de interoperabilitate între militarii participanți, precum și punerea în practică a tehnicilor, modelelor și procedurilor moderne de instruire militară individuală și colectivă.
La exercițiu vor participa peste 400 de militari din Brigada de Infanterie motorizată „Moldova”, Batalionul cu destinație specială „Fulger” al Armatei Naționale, alături de militari ai Diviziei aeropurtate 82 din SUA.
Vor fi implicate unități de tehnică din dotarea Armatei Naționale și două aeronave militare C-130 Hercules, din cadrul comandamentului SUA în Europa și Africa. Conform planului, militarii vor efectua salturi cu parașuta în perimetrul localităților din raioanele Florești, Fălești și Bălți.
Totodată, informează Ministerul Apărării, vor fi executate trageri de luptă din armamentul ușor de infanterie la Centrul de instruire al municipiului Bălți.
„Swift Response” este parte din exercițiul multinațional „Defender Europe 24”, la care Armata Națională a R. Moldova participă din 2021, fiind destinat forțelor speciale moldo-americane.
Antrenamentele din cadrul „Swift Response” vor avea loc între 5 – 24 mai și se vor desfășura și în Estonia, Ungaria, Italia, Moldova, Macedonia de Nord, Polonia, România și Suedia.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Mai mulți polițiști și echipamente de control la Aeroport, anunță Poliția de Frontieră
![Din 1 mai, regulile de acces în terminalul Aeroportului Internațional Chișinău au fost înăsprite, fiind permisă prezența doar a pasagerilor cu bilete și personalului aerogării.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-bea2-08db797fccea_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Numărul polițiștilor de frontieră și al echipamentelor speciale de control de la Aeroport a fost suplinit, anunță Poliția de Frontieră. Instituția susține că decizia a fost luată pentru a garanta securitatea călătorilor.
Într-un comunicat de presă din 2 mai, Poliția de Frontieră motivează decizia prin necesitatea de a face față provocărilor actuale, de a asigura siguranța pasagerilor și a îmbunătăți fluxul sporit de oameni care zboară spre și dinspre Chișinău, în perioada sărbătorilor.
„Măsurile luate sunt necesare inclusiv în contextul creșterii numărului de alerte false cu bombă, precum și din cauza folosirii terminalului aeroportuar în scopuri politice de unele grupări criminale care îngreunează activitatea serviciilor de securitate”, se menționează în comunicat.
În perioada 1 – 16 mai, autoritățile au anunțat reguli de acces mai stricte în Aeroportul Internațional Chișinău. Astfel, în terminalul aerogării vor putea intra doar pasagerii cu bilete și personalul aeroportuar.
Măsurile sporite de securitate au fost determinate de fluxul mare de pasageri, a anunțat la 29 aprilie șeful Poliției de Frontieră, Ruslan Galușca.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Macron repetă că se pot trimite trupe în Ucraina dacă Rusia rupe frontul. Altfel pot urma Moldova, România și alții
![Președintele francez se numără, mai ales în ultimele luni, printre susținătorii cei mai fervenți ai ajutorării militare a Ucrainei. Deocamdată, este singurul care vorbește de trupe.](https://gdb.rferl.org/eda5ad69-3f60-4c17-aefe-55c90fce5a9d_w250_r1_s.jpg)
Președintele Franței, Emmanuel Macron, a spus din nou că nu exclude trimiterea de trupe în Ucraina, avertizând că dacă Rusia învinge acolo, este în pericol siguranța Moldovei, României și altor țări din regiune.
„Nu exclud nimic, pentru că ne confruntăm cu cineva care nu exclude nimic”, a spus Macron într-un interviu cu revista Economist, apărut joi.
El a mai spus, potrivit AFP, că chestiunea trimiterii de trupe va apărea „în mod legitim” dacă Rusia rupe linia frontului și dacă Ucraina va cere acest lucru.
Macron a reiterat astfel o idee formulată în premieră anul acesta și urmată de precizări din partea NATO și unor guverne din țările membre că nu au de gând să trimită militari în Ucraina.
„Eu am un obiectiv strategic: Rusia nu are voie să învingă în Ucraina”, a mai spus Macron în interviul publicat joi.
„Cine poate pretinde că Rusia se va opri acolo? Ce securitate va exista pentru alte țări vecine, Moldova, România, Polonia, Lituania și alții?”, a mai întrebat el, retoric.
Noile remarci ale liderului francez vin pe fondul unor avansuri ale trupelor rusești în estul Ucrainei.
- Te-ar putea interesa și: Rusia mărește producția de armament, după ce SUA au deblocat ajutorul pentru Ucraina
Chiar joi, Rusia a anunțat că a cucerit așezarea Berdîci, de lângă Avdiivka, unde trupele rusești avansează de mai multă vreme. Kievul a spus că soldații săi abandonaseră satul la sfârșitul săptămânii.
Tot joi, președintele ucrainean Volodimir Zelenski a spus că Rusia a atacat în aprilie Ucraina cu 300 de rachete, 300 de drone de tip Shahed și 3.200 de bombe ghidate.
Ucraina nu a exprimat niciodată public dorința ca aliații să trimită trupe pe teren, dar a insistat și insistă că are nevoie de muniție și armament, cât mai rapid.
Săptămâna aceasta, președintele Zelenski a spus că primele ajutoare americane încep să vină după deblocarea în Congres a asistenței de 61 de miliarde de dolari, dar a spus că livrările trebuie grăbite.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Școlile vor putea angaja mai mulți psihologi și cadre didactice de sprijin
![Prevederile noului ordin vizează în special școlile cu până la 200 de elevi, care primesc dreptul de a angaja psihologi școlari.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0cf9-08dc393bffe9_w250_r1_s.jpg)
Ministerul Educației și Cercetării a majorat numărul de posturi de psiholog și cadre didactice de sprijin în școli. Ajustările au fost efectuate printr-un ordin al ministrului Dan Perciun, la solicitarea directorilor și cadrelor didactice.
Noile reglementări prevăd că instituțiile de învățământ vor putea angaja mai mulți psihologi, această funcție urmând a fi disponibilă și în cazul școlilor care au până la 200 de elevi. În plus, instituțiile vor putea apela la serviciul raional/municipal de asistență psihopedagogică pentru a li se oferi specialiști calificați, potrivit unui comunicat al Ministerului Educației și Cercetării.
Măsura este adoptată în contextul unei lipse tot mai mari de psihologi în școlile din Republica Moldova. Cel mai mare deficit se atestă în școlile din mediul rural, unde lipsesc „prin definiție”, și nici în centrele raionale nu sunt destui.
După capitală, Comratul are cei mai mulți psihologi școlari - 39, dar în majoritatea raioanelor există între doi și patru. În lipsa psihologilor școlari, obligațiile lor sunt preluate de diriginți și profesorii de dezvoltare personală.
- Te-ar putea interesa și: Un psiholog școlar la tot raionul sau de ce nu au elevii de la țară consiliere psihologică
În cazul cadrelor didactice de sprijin, aceștia vor putea fi angajați de școlile cu un număr mai mare de 641 de elevi, la momentul identificării necesității pentru cel puțin un copil.
Ordinul mai prevede că școlile cu până la 200 de elevi vor putea angaja și un secretar în cadrul instituției, fiind totodată majorat și numărul maxim de contabili pentru instituțiile aflate la autogestiune și care nu folosesc serviciile contabilității centralizate.
Pentru instituțiile cu profil de Arte, a fost instituită funcția de acordor de instrumente muzicale.
Ministerul Educației și Cercetării a revizuit și numărul de funcții de director adjunct și a exclus limita maximă de șase unități. Acest lucru va permite instituțiilor de învățământ cu profil și celor cu un număr mare de elevi să asigure un management mai eficient.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Uniunea Europeană plătește Libanul ca să țină migranții la distanță
![Președintele Ciprului, Nikos Christodoulides (în stânga), premierul libanez, Najib Mikati, (centru) și președinta Comisiei Europene, Ursula von de Leyen, înaintea discuțiilor despre dezvoltare și migrație de la Beirut.](https://gdb.rferl.org/a57959a3-7741-40d1-af28-3c48db5d25f6_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a anunțat joi un pachet de asistență de 1 miliard de euro pentru Liban, destinat dezvoltării economice a țării din Orientul Mijlociu, dar și prevenirii unui flux de migranți care ar putea veni de acolo.
Von der Leyen a anunțat ajutorul pentru Liban la Beirut, unde a mers împreună cu președintele cipriot, Nikos Christodoulides. El s-a plâns luna trecută că din Liban trec pe mare în țara lui tot mai mulți fugari sirieni, în drum spre Vest, și a cerut ajutorul UE.
Potrivit Euronews, în Liban se află cam 210.000 de refugiați palestinieni și 1,5 milioane din Siria, iar unii se tem, în Europa, că ei ar putea constitui baza unui nou val de migrație.
La Beirut, von der Leyen a vorbit printre altele despre „o nouă abordare, mai structurată, a întoarcerilor voluntare” ale sirienilor, iar președintele cipriot a insistat că trebuie găsite mai multe „zone sigure” în interiorul Siriei, unde să poată fi întorși fugarii.
Evitarea unui nou val masiv de migranți cum a fost cel din 2015 este o prioritate pentru liderii europeni, mai ales înaintea alegerilor din iunie pentru Parlamentul European.
În decembrie, țările din UE au căzut de acord în principiu asupra unui nou pact al migrației, ca să distribuie mai echitabil povara între cei 27 de membri.
- Te-ar putea interesa și: Parlamentul britanic aprobă deportarea migranților ilegali în Rwanda
În paralel, UE a intensificat discuțiile cu țări din vecinătate pe ceea ce se numește oficial „dimensiunea externă a migrației”, adică a promis fonduri unor țări ca Tunisia sau Mauritania, ca s-o ajute să țină migranții la distanță păzindu-și mai bine propriile frontiere și împiedicând plecările pe mare prin combaterea traficanților de oameni.
Oficialii UE au respins însă categoric ideea ca organizația să copieze politicile britanice sau italiene de a trimite solicitanții în alte țări (Rwanda, Albania), pentru a fi „triați” acolo.
Unii politicieni conservatori au sugerat că țări ca Tunisia, Moldova sau Georgia ar putea fi folosite ca „săli de așteptare” pentru căutătorii de azil în UE. Guvernul de la Chișinău a respins vehement această idee, sugerând chiar că vehicularea ei ar face parte dintr-un plan de a destabiliza Moldova prin dezinformare.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Procedura de înmatriculare a vehiculelor a fost simplificată, anunță ASP
![Autoritățile susțin că în viitorul apropiat vor digitaliza complet procedura de vânzare a automobilelor.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-7a05-08dc2242368d_cx0_cy20_cw63_w250_r1_s.jpg)
Agenția Servicii Publice (ASP) anunță că a simplificat procedura de înmatriculare a vehiculelor, reducând numărul documentelor necesare a fi prezentate la ghișeu. Totodată, eliberarea mai multor acte se va putea face fără deplasarea cu automobilul la sediul instituției.
Directorul ASP, Mircea Eșanu, a anunțat pe 2 mai că cetățenii nu vor mai trebui să prezinte la ghișeele instituției în format fizic documente precum asigurarea RCA, dovada inspecției periodice și dovada achitării taxei de utilizare a drumurilor.
Totodată, nu va mai fi necesară venirea cu vehiculul la sediul ASP pentru vânzarea/transcrierea dreptului de proprietate a mașinii, eliberarea duplicatului certificatului de înmatriculare sau radierea vehiculelor.
- Te-ar putea interesa și: Explainer | Cum pot fi deschise online afacerile în R. Moldova
El a mai adăugat că procedura de verificare a vehiculului (numere șasiu, caroserie și motor) se face doar la înmatricularea inițială sau reutilarea autovehiculului.
„Totodată, suntem foarte aproape să lansăm vânzarea mașinilor complet online, și cu livrarea acasă a documentelor și plăcuțelor de înmatriculare”, a menționat Eșanu.
Noile schimbări vin după ce, în martie, Guvernul a aprobat o hotărâre prin care a simplificat procedura de înmatriculare a vehiculelor, cu scopul de a reduce numărul vizitelor la ghișeu. În acest sens, va fi extins accesul la documentele disponibile pe platforma MConnect.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Gazul se ieftinește cu peste un leu
![Ultima ieftinire a tarifelor la gazele naturale a fost în februarie.](https://gdb.rferl.org/46c30000-0aff-0242-e1ec-08d9933a286e_w250_r1_s.jpg)
Agenția Națională pentru Reglementare în Energetică (ANRE) a aprobat tarife mai mici la gazele naturale. Astfel, consumatorii casnici vor achita 12 lei și 15 bani (fără TVA) pentru un metru cub de gaze naturale. Noile tarife intră în vigoare la 3 mai.
ANRE a analizat în ședința de joi, 2 mai, solicitarea „Moldovagaz” de micșorare a tarifului la gazele naturale și a constatat existența factorilor obiectivi privind revizuirea prețurilor la gazele naturale furnizate pentru anul 2024, și anume reducerea prognozei prețului mediu anual de procurare a gazelor naturale, de la 518 de dolari la 482,5 de dolari pentru o mie de metri cubi.
„Moldovagaz” și-a argumentat solicitarea de micșorare a tarifului la gazele naturale prin faptul că au scăzut semnificativ prețurile la resursele achiziționate de furnizorul de stat Energocom de pe piețele internaționale.
- Te-ar putea interesa și: De ce Vestmoldtransgaz cere tarife mai mari pentru transportul de gaze și cum se va reflecta asta în facturi
Anterior, directorul companiei, Vadim Ceban, anunța că un alt motiv al reducerii tarifelor este și scăderea vânzărilor de gaze naturale.
Ultima dată, gazele naturale s-au ieftinit pe 21 februarie 2024. Atunci, ANRE a aprobat un tarif de 13,39 lei (fără TVA) pentru un metru cub de gaze pentru consumatorii casnici. Mai devreme, tariful a fost de 18 lei.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Condamnare internațională tot mai amplă a „legii rusești” din Georgia
![La Tbilisi, miercuri seară, poliția a folosit tunuri de apă împotriva unui grup de demonstranți care voiau să blocheze o intrare în clădirea Parlamentului.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-2ad3-08dc6a3dbbae_w250_r1_s.jpg)
Statele Unite și Uniunea Europeană au criticat Georgia pentru un proiect de lege controversat, inspirat de un model rusesc, și pentru reprimarea protestelor de stradă împotriva lui.
Departamentul de Stat al Statelor Unite a spus într-o declarație de presă că legislația propusă de partidul de guvernământ Visul Georgian și retorica anti-occidentală a acestuia pun în pericol integrarea țării în structurile euro-atlantice.
Proiectul de lege, trecut deja de a doua lectură în Parlament, prevede ca organizațiile finanțate măcar parțial din străinătate să se înregistreze ca atare. Legea inițiată anul trecut, dar retrasă după proteste, a fost rebotezată, ca să nu mai cuprindă sintagma „agenți străini”.
„Scopul legii este să reducă la tăcere vocile critice și să distrugă societatea civilă vibrantă a Georgiei”, se mai spune în declarația de la Washington.
La Tbilisi au loc proteste zilnice împotriva legii, iar poliția a intervenit în forță.
Această ripostă a fost criticată de liderii UE, la care Georgia vrea să adere.
„Georgia este țară candidată la aderare și fac apel la autoritățile ei să asigure dreptul la adunare pașnică. Folosirea forței este inacceptabilă”, a spus șeful politicii externe europene, Josep Borrell, la 1 mai. Mai devreme, la 24 aprilie, el ceruse puterii de la Tbilisi să retragă legea din Parlament, spunând că este incompatibilă cu legislația și valorile europene.
„Georgienii sunt într-un moment de răscruce. Ar trebui să rămână pe calea spre Europa”, a scris pe X, la rândul ei, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen.
Visul Georgian susține că proiectul de lege nu are nimic în comun cu legislația Kremlinului, fiind inspirat de o lege din SUA, dar protestatarii care ies în stradă repetat, cu steaguri georgiene și ale UE, scandează „Jos legea rusească!”.
Miercuri seară, forțele de ordine au intervenit cu sprayuri cu piper, gaze lacrimogene și tunuri cu apă din interiorul curții Parlamentului, împotriva sutelor de demonstranți care încercau să blocheze una din intrările în clădire.
Legea a trecut la 1 mai prin a doua lectură. Ca să fie aprobată mai trebuie încă o lectură și aprobarea președintei Salome Zurabișvili, care o condamnă. Un eventual veto al ei poate fi însă anulat de Parlamentul dominat de Visul Georgian, care speră să adopte legea la jumătatea lunii mai.
- Te-ar putea interesa și: Zeci de persoane arestate la Tbilisi la un nou miting împotriva „legii rusești”
Premierul Irakli Kobakhidze a criticat liderii occidentali pentru că iau partea demonstranților din țara sa, acuzându-i că ar „calomnia” intențiile guvernului. El a acuzat și opoziția georgiană pentru că ar vrea să facă „o nouă revoluție”, cu finanțare occidentală.
Miercuri, un miting antiguvernamental s-a ținut și în al doilea oraș ca mărime din Georgia, Batumi.
Candidaturile Georgiei pentru UE și NATO sunt înscrise în constituție și se bucură de sprijinul a cam 80% din populație.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Compania low-cost Eurowings zboară de pe Aeroportul Chișinău
![Eurowings face parte din concernul Lufthansa.](https://gdb.rferl.org/E4A0D433-7E30-48CC-ACDA-2599EB6E2E1C_w250_r1_s.jpg)
Compania aeriană low-cost Eurowings a început să opereze de pe Aeroportul Internațional Chișinău, de pe 1 mai, cu zboruri spre orașul Köln, din vestul Germaniei.
Eurowings va efectua zboruri pe cursa directă Köln-Chișinău-Köln de două ori pe săptămână, în fiecare zi de miercuri și sâmbătă.
De pe 18 mai, va fi operată și cursa directă regulată Stuttgart-Chișinău-Stuttgart, în fiecare zi de marți și sâmbătă, transmite Moldpres.
Aeronava companiei Eurowings a fost întâmpinată în mod festiv pe Aeroportul Chișinău, cu emblematica arcă din jeturi de apă formată de autospeciale, iar pasagerii au fost primiți cu pâine și sare.
„Prin această lansare mult-așteptată, pasagerii noștri vor avea posibilitatea să călătorească în mod accesibil și flexibil spre/din orașele Cologne (corect: Köln, n. red.) și Stuttgart din Germania, direct, fără escale”, a precizat administrația aerogării, citată de agenție.
Eurowings aparține grupului german Lufthansa, care a revenit din 29 aprilie pe Aeroportul Internațional Chișinău, operând zboruri către Frankfurt, Germania.
- Te-ar putea interesa și: Compania aeriană Lufthansa a revenit în R. Moldova
În decembrie 2023, o altă companie low-cost, Wizz Air, a revenit la Chișinău cu zboruri către Londra, Milano și Roma.
La începutul lunii aprilie, alte trei companii aeriene au anunțat că vor opera curse de pe Aeroportul Internațional Chișinău către Turcia și Egipt.
Aducerea a cât mai multe companii aeriene la Chișinău este una din prioritățile declarate ale guvernării PAS.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Expert ONU: distrugerile din Gaza, mai mari decât cele din Ucraina
![O fată adună lucruri ce mai pot fi folosite din ruine la Rafah, în sudul Fâșiei Gaza. Orașul unde s-au refugiat cam un milion de palestinieni din alte părți ale enclavei a fost cea mai recentă țintă a bombardamentelor cu care Israelul vrea să „distrugă” gruparea Hamas.](https://gdb.rferl.org/6cf72ee4-e2c1-48f6-bcc5-a6e7739f45de_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
În Fâșia Gaza sunt mai multe ruine și moloz decât în Ucraina, a spus miercuri șeful operațiunilor de deminare ONU, amintind pentru perspectivă că frontul ucrainean măsoară 1000 km, iar Gaza – 40 km.
Mungo Birch, șeful programului UNMAS (United Nations Mine Action Service) din teritoriile palestiniene, a mai spus că volumul molozului din Gaza era estimat la jumătatea lunii aprilie la 37 de milioane de tone, sau 300 de kilograme pe metru pătrat.
Birch a mai spus – potrivit AFP – că operațiunea de curățire în Gaza este riscantă nu doar din cauza proiectilelor neexplodate, dar și a materialelor toxice. Potrivit expertului ONU, în ruinele din Gaza s-ar afla, de exemplu, 800.000 de tone de azbest, un mineral cancerigen.
Într-o altă declarație, marți, un oficial de la UNRWA, agenția ONU criticată de Israel care ajută refugiații palestinieni, a spus că distrugerile din Gaza sunt imposibil măcar de evaluat, darmite de reparat.
Louise Wateridge, ofițer de comunicații la agenție, a spus după întoarcerea dintr-o vizită în Gaza că „este devastator să vezi morminte fără nume” chiar și pe locul instituțiilor din subordinea UNRWA distruse în războiul care durează de aproape 7 luni.
Recent, UNRWA a anunțat că va cere o anchetă internațională asupra persecutării și uciderii de către trupele israeliene a angajaților și colaboratorilor săi.
Israelul neagă asemenea acuzații și a acuzat el însuși angajații agenției că ar fi colaborat cu milițiile Hamas, considerate teroriste inclusive în SUA și Uniunea Europeană.
Un recent raport internațional coordonat de fosta ministră de Externe a Franței, Catherine Colonna, nu a găsit dovezi pentru acuzațiile israeliene, care au făcut multe țări donatoare ONU să-și retragă finanțarea pentru UNWRA.
Între timp, țări ca Germania sau Franța au anunțat că reiau cooperarea cu agenția ONU.
Atacul Hamas din 7 octombrie asupra unor localități din Israel s-a soldat cu 1200 de morți și luarea a 250 de ostatici, dintre care mulți sunt mai departe captivi. Riposta militară israeliană a făcut peste 34.000 de morți palestinieni, alungându-i din casele lor aproape pe toți locuitorii din Gaza.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Chișinăul și Londra și-au intensificat „Dialogul Strategic”
![Nusrat Ghani, ministra britanică pentru Europa (a doua din stânga), alături de ministrul de Externe al R. Moldova, Mihai Popșoi, în timpul vizitei în Marea Britanie a delegației moldovene.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-d7d6-08dc69daa88d_cx0_cy31_cw0_w250_r1_s.jpg)
Dialogului Strategic moldo-britanic s-a intensificat după invazia Rusiei în Ucraina, mai cu seamă în domeniile securității și apărării, este una din concluziile celei de a treia reuniuni a acestei platforme care a avut loc la Londra, pe 30 aprilie.
Evenimentul a fost găzduit de ministrul britanic pentru Europa, Nusrat Ghani, și a inclus participarea secretarului de stat pentru afaceri externe, Commonwealth și dezvoltare, Lordul David Cameron, și a ministrului britanic pentru Forțele Armate, Leo Docherty.
Delegația moldoveană a fost condusă de secretarul de stat al Ministerului Afacerilor Externe, Carolina Perebinos, și a inclus participarea ministrului de externe, Mihai Popșoi, și a secretarului de stat al Ministerului Apărării, Valeriu Mija.
Dialogul Strategic moldo-britanic prevede un parteneriat revigorat în domeniul securității și apărării, prin consolidarea rezilienței Republicii Moldova în fața amenințărilor cibernetice, prin creșterea cooperării în domeniul justiției penale, a schimburilor de informații pentru combaterea criminalității și a sprijinului pentru reforma în domeniul apărării, se spune, între altele, în declarația finală a reuniunii.
Dialogul a fost instituit în cadrul Acordului de parteneriat strategic, comerț și cooperare între Republica Moldova și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, semnat la sfârșitul anului 2020.
Acesta implică, de asemenea, sprijinul britanic pentru reforma politică și economică a Republicii Moldova, în special în ceea ce privește securitatea energetică, lupta împotriva corupției, consolidarea democrației, dezvoltarea sectorului privat și mass-media independentă. Dialogul Strategic include și un program umanitar pentru refugiații ucraineni stabiliți temporar în Republica Moldova.
La Londra, s-a discutat și despre viitorul Acordului de liber schimb dintre Regatul Unit și Republica Moldova, care urmează să expire pe 31 iulie 2024 și prevede, între altele, liberalizarea temporară a tarifelor. În discuție se află și încheierea unui acord privind conversia permiselor de conducere și a unui acord de returnare.
În timp ce Moldova se pregătește să organizeze alegeri prezidențiale și un referendum privind aderarea la Uniunea Europeană în această toamnă, Regatul Unit și-a reafirmat angajamentul său „de neclintit” de a apăra „alegerea democratică” a Moldovei, se mai spune în declarația finală a reuniunii.
Ministrul moldovean de externe, Mihai Popșoi, efectuează o vizită la Londra în perioada 30 aprilie – 1 mai. El s-a întâlnit cu consilierul premierului britanic pentru securitate națională, Tim Barrow, cu care a discutat despre situația internă din Republica Moldova și securitatea regională, potrivit unei postări pe rețele a oficialului moldovean.
Despre securitatea regională, sprijinul britanic pentru consolidarea instituțiilor moldovene, dar și despre reforme și integrarea europeană s-a vorbit și la întrevederea lui Mihai Popșoi cu ministrul de externe al Marii Britanii, David Cameron, și cu ministrul pentru Europa, Nusrat Ghani.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Rusia mărește producția de armament, după ce SUA au deblocat ajutorul pentru Ucraina
![O lovitură aeriană rusească a omorât la 1 mai doi oameni într-o mașină, la Zolociv, lângă Harkiv. Rusia spune că pentru a-și continua „operațiunea specială” în ritmul actual, trebuie să mărească producția de armament.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-a101-08dc69c7dbbe_w250_r1_s.jpg)
Ministrul Apărării din Federația Rusă a ordonat miercuri mărirea producției de armament și a spus că livrările pentru războiul din Ucraina trebuie să fie mai rapide, pentru menținerea ritmului actualei ofensive.
Declarația lui Serghei Șoigu, citată de Reuters, vine la puțin timp după ce președintele Statelor Unite, Joe Biden, a semnat la 24 aprilie legea ce deblochează un ajutor american de 61 de miliarde de dolari pentru Kiev.
Rusia avansează în prezent în ceea ce Kremlinul numește „operațiunea specială” din Ucraina, dar se teme că sprijinul american înnoit va da un nou impuls forțelor ucrainene.
„Ca să menținem ritmul corespunzător al ofensivei..., este necesară mărirea volumului și calității armelor și echipamentelor militare puse la dispoziția trupelor, în primul rând armele”, a spus Șoigu într-o adresare către comandanți ruși de rang înalt, la Moscova.
Directorul CIA, William Burns, a spus luna trecută că fără ajutor militar american suplimentar, Ucraina riscă să piardă bătălia, dar cu acest ajutor forțele Kievului pot rezista pe cont propriu, anul acesta.
Luni, președintele ucrainean, Volodimir Zelenski, a spus că armamentul american începe să sosească deja, însă în cantități mici, insistând că livrările trebuie accelerate.
Într-o altă evoluție din războiul din Ucraina, Kievul a anunțat miercuri că a atacat cu drone o rafinărie rusească de la Riazan, la sud de Moscova, într-o nouă lovitură dată sistemului energetic rusesc.
Tot miercuri, un atac rusesc cu rachete la Odesa a ucis trei oameni, rănind alți trei. Guvernatorul Oleh Kiper a spus că a fost avariată infrastructura civilă.
Doi oameni au fost uciși miercuri și într-un sat de lângă Harkiv, în nord-estul Ucrainei, când o rachetă rusească a lovit mașina în care se aflau. Potrivit guvernatorului regiunii, Oleh Siniehubov, în aceeași localitate a fost lovită o casă particulară.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
R. Moldova și România își extind cooperarea militară. Chișinăul vrea să se alăture EUFOR ALTHEA
![](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-0c04-08dbdbae90da_w250_r1_s.png)
Guvernul României a aprobat modificarea unui acord de cooperare militară cu Republica Moldova prin care cele două țări se vor sprijini în toate aspectele referitoare la pregătirea și participarea la misiuni și operații în cadrul coalițiilor multinaționale sub egida ONU, OSCE, NATO sau UE.
Memorandumul aprobat de guvernul de la București, pe 30 aprilie, are ca temă aprobarea negocierii și semnării Protocolului de amendare a Acordului între Guvernul României și Guvernul Republicii Moldova privind cooperarea în domeniul militar, semnat la Chișinău, la 20 aprilie 2012, și amendat prin Protocolul semnat la București, la 1 decembrie 2016, potrivit unui comunicat al executivului.
„Prin acest memorandum, se modifică Acordul între Guvernul României și Guvernul Republicii Moldova privind cooperarea în domeniul militar, în sensul introducerii unei prevederi prin care cele două părți se vor sprijini, în condiții de reciprocitate și pe bază de oportunitate, în toate aspectele referitoare la pregătirea și participarea la misiuni și operații în cadrul coalițiilor multinaționale sub egida ONU, OSCE, NATO sau UE, inclusiv în ceea ce privește sprijinul logistic, transportul, serviciile de telefonie și internet, sprijinul financiar, medical și evacuarea în situații de urgență”, precizează sursa citată.
- Te-ar putea interesa și: Transnistrenii se tem de consolidarea Armatei Naționale. Experții spun că n-au motive
De asemenea, sprijinul și serviciile se vor acorda în aceleași condiții ca și cele aplicabile propriului personal participant la misiuni sau operații desfășurate în afara teritoriului celor două state.
Amendarea acordului moldo-român privind cooperarea în domeniul militar vine în contextul în care Republica Moldova se pregătește să trimită, în luna octombrie, un contingent din 32 de militari pentru participarea la operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina, EUFOR ALTHEA.
Militarii moldoveni ar urma să participe la EUFOR ALTHEA în componența contingentului din România, care, la rândul său, face parte din Batalionul Multinațional (o unitatea militară de manevră), dislocat în Tabăra Butmir, la Saraievo, și care mai include trupe din Austria, Bulgaria, Ungaria și Turcia, se spune într-o notă informativă publicată de guvernul de la Chișinău.
Contingentul de militari al Armatei Naționale a Republicii Moldova va executa misiuni de patrulare, de extracție/evacuare a personalului EUFOR ALTHEA, a membrilor comunității internaționale, misiuni internaționale și misiuni de securizare a aeroportului din Sarajevo, precum și a depozitelor de armament și muniții de pe teritoriul Bosniei și Herțegovinei, etc.
Se preconizează ca asigurarea logistică să fie asigurată de contingentul României, la aceleași standarde cum este asigurat personalul României cu mijloacele și capabilitățile avute la dispoziție.
Comandamentul operațiunii este dislocat la Sarajevo, la EUFOR ALTHEA participând 22 de state din UE și din afara comunității, cu un număr total al personalului de aproximativ 1100 persoane.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
La Guvern a avut loc un exercițiu strategic de securitate cibernetică
![În ultimele zile s-au produs mai multe atacuri cibernetice asupra site-urilor și platformelor unor instituții publice din R. Moldova.](https://gdb.rferl.org/346D90E4-3ED5-4223-BDC4-C2DF7C54687A_w250_r1_s.jpg)
Guvernul de la Chișinău a găzduit un exercițiu strategic de securitate cibernetică. Exercițiul „Cyber Flood 2024” a testat răspunsul autorităților la eventuale incidente cibernetice, dar și la scenarii de risc și crize ce afectează securitatea națională.
În timpul exercițiului din 30 aprilie a fost simulat un scenariu de criză care afectează un șir de entități naționale și servicii critice, fiind testat modul în care răspund diferite instituții relevante. Acest tip de exercițiu ajută instituțiile să își planifice mai bine activitățile viitoare și să fie pregătite pentru situații reale, precizează un comunicat de la Guvern.
Exercițiul strategic de securitate cibernetică a avut loc în aceeași zi în care Agenția Servicii Publice și-a sistat pentru mai multe ore prestarea serviciilor publice, pe întreg teritoriul țării, invocând „deficiențe tehnice” ale Sistemului Guvernamental de plăți electronice MPay. Sistemul MPay ar fi funcționat cu intermitențe și zilele trecute, când s-au produs mai multe atacuri cibernetice asupra site-urilor unor instituții publice.
Reprezentanții ASP au declarat pentru televiziunea publică „Moldova 1” că asemenea probleme tehnice sunt dese, în ultima perioadă, dar au ezitat să spună dacă de data aceasta ar fi vorba despre un atac cibernetic.
- Te-ar putea interesa și: Institutul „Cybercor” a primit un prim lot de echipamente de la USAID
Exercițiul „Cyber Flood 2024” a fost organizat și găzduit de Agenția pentru Securitate Cibernetică și Ministerul Dezvoltării Economice și Digitalizării. Exercițiul a fost monitorizat de Academia de e-Guvernare, în cadrul Programului de Asistență Rapidă UE-Moldova pentru securitate cibernetică, în cooperare cu Programul de Dezvoltare Profesională NATO-Republica Moldova.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Proteste în SUA: intervenție polițienească la New York, bătăi între protestatari la Los Angeles
![Polițiștii new-yorkezi chemați de conducerea Universității Columbia au intervenit la 20 de ore după ce studenții pro-palestinieni ocupaseră o clădire în campus, unde se aflau deja numeroase corturi ale manifestanților.](https://gdb.rferl.org/9355dbbf-864d-44a6-8d13-f72d3027251b_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Polițiștii americani au arestat marți seară zeci de demonstranți pro-palestinieni care se baricadaseră într-o clădire din campusul Universității Columbia din New York și au îndepărtat corturile studenților participanți la protestele prelungite.
La scurt timp după intervenția poliției, președinta universității, Minouche Shafik, a dat publicității o scrisoare în care cere poliției să rămână în campus cel puțin până la 17 mai – două zile după absolvire – „ca să mențină ordinea și să prevină refacerea taberei”.
Între timp, miercuri dimineață (ora Moldovei), televiziunile americane au relatat că la Universitatea din Los Angeles (UCLA) a loc ciocniri între protestatarii pro-Palestina și cei pro-Israel.
Ziarul UCLA a relatat că demonstranții pro-Israel ar fi atacat violent tabăra de corturi pro-palestiniană. Primăria metropolei californiene a spus că poliția va interveni imediat, în urma cererii conducerii UCLA.
La New York, protestatarii au fost îndepărtați din campus după o operațiune de trei ore, potrivit unui purtător de cuvânt al poliției, care a mai spus că au fost reținuți „zeci de protestatari”.
Reuters a relatat că studenții de la Columbia, universitate cu lungă tradiție de activism politic și social, au scandat „Rușine!”
„Columbia va fi mândră de acești studenți, peste câțiva ani”, a spus una din organizatoarele protestului, Sueda Polat.
În ajun, universitatea le dăduse ultimatum studenților să pună capăt protestelor, altfel urmând să fie suspendați.
Studenții de la Columbia, dar și de la numeroase universități americane, protestează împotriva a ceea ce percep a fi sprijinului guvernului SUA și al marilor corporații pentru bombardamentele israeliene din Gaza, în care au murit - potrivit palestinienilor - peste 34.000 de civili.
Războiul a început după atacul anti-israelian din 7 octombrie - soldat cu 1200 de morți și 250 de ostatici - al organizației Hamas, considerată teroristă în SUA, Israel sau Uniunea Europeană.
Mulți studenți evrei de la Columbia și de la alte universități unde au loc asemenea proteste s-au plâns că ar fi fost ținta unor atacuri fizice și verbale. Protestele au fost condamnate de numeroși politicieni americani cu vederi pro-israeliene și de guvernul israelian. Studenții protestatari spun că incidentele antisemite au fost din vina unor persoane care au folosit manifestația legitimă pro-palestiniană în alte scopuri decât cele pe care le au în vedere organizatorii.
📰 Europa Liberă este și pe Google News