Ştiri
Banca Mondială oferă un împrumut pentru reabilitarea drumurilor din R. Moldova
![Intrarea în satul Tomai, raionul Leova.](https://gdb.rferl.org/3e0832de-055c-49b2-a5f0-9e7a07efb25a_cx6_cy0_cw86_w250_r1_s.jpg)
Banca Mondială a anunțat aprobarea unui împrumut de aproape 106 milioane de dolari pentru reabilitarea unor drumuri din Republica Moldova și modernizarea unor puncte de trecere a frontierei cu România.
Consiliul directorilor executivi al Băncii Mondiale a aprobat decizia pe 29 aprilie. Pachetul de finanțare este destinat proiectului „Conectivitate rurală în Moldova” (MRCP), care va ajuta țara să-și îmbunătățească conectivitatea rutieră rezilientă la schimbările climatice în comunitățile rurale, să sporească traficul de tranzit rutier prin punctele de trecere a frontierei cu România și să reacționeze prompt și mai eficient la crize și situații de urgență, potrivit unui comunicat al băncii.
MRCP va finanța reabilitarea și modernizarea a circa 95 de kilometri pe trei drumuri locale prioritare. Lucrările includ măsuri de siguranță rutieră în proximitatea școlilor și a localităților. De asemenea, lucrările vor include dezvoltarea infrastructurii pentru mijloacele de transport nemotorizat de-a lungul și în proximitatea drumurilor.
O altă componentă a proiectului vizează îmbunătățirea funcționalității punctelor de trecere a frontierei dintre Republica Moldova și România. Astfel, la Ungheni va fi construit un nou punct de trecere a frontierei dotat cu o infrastructură vamală modernă de procesare, de cântărire și de scanare. Din acest proiect mai face parte și modernizarea punctelor de trecere a frontierei de la Giurgiulești și Leușeni.
- Te-ar putea interesa și: La sfârșit de an, România deschide noi tronsoane de autostradă
„Drumurile locale sunt esențiale pentru mediul rural din Moldova, deoarece fermierii au nevoie de drumuri pentru a-și comercializa produsele, copiii și profesorii – pentru a merge la școală, iar persoanele în vârstă – pentru a vizita instituțiile medico-sanitare”, a declarat Inguna Dobraja, directoarea de țară a Băncii Mondiale pentru Moldova. „Îmbunătățirea căilor de circulație rutieră conduce la costuri mai reduse de transport și accesibilitate sporită, inclusiv în zonele adiacente punctelor de trecere a frontierei, fapt ce deschide ușile spre intensificarea comerțului internațional.”
Se preconizează ca MRCP să ofere avantaje directe pentru circa 42.000 de persoane, 133 de întreprinderi, 27 de instituții medico-sanitare și 84 de școli situate de-a lungul coridoarelor rutiere rurale selectate pentru reabilitare. Se așteaptă, de asemenea, ca proiectul să faciliteze între 350.000 și 400.000 de transporturi de mărfuri grele pe an. De aceste avantaje vor beneficia, în principal, transportatorii din Moldova, Ucraina, și România ale căror mărfuri intră, pleacă sau tranzitează Moldova prin punctele de trecere a frontierei deschise traficului rutier.
Din anul 1992, când Moldova s-a alăturat Băncii Mondiale, au fost alocate peste 2,1 miliarde de dolari SUA, având ca destinație mai mult de 70 de operațiuni din țară. Actualmente, portofoliul Băncii Mondiale include 13 proiecte active cu un angajament total de 742,9 milioane de dolari SUA, potrivit comunicatului citat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Vezi ultimele știri
Președintele Cehiei, la aniversarea invaziei din 1968: „Rusia de azi nu se deosebește prea mult de Uniunea Sovietică de atunci”
![Petr Pavel se străduiește să reconecteze politica externă cehă la tradiția euroatlantică lansată de Václav Havel, după doi predecesori care au privit mai mult spre est.](https://gdb.rferl.org/199ddbe2-3d43-41b4-8111-160c7d5910d9_w250_r1_s.jpg)
Președintele ceh Petr Pavel, un fost comandant NATO cu vederi puternic pro-occidentale și pro-ucrainene, a făcut o paralelă între invadarea Ucrainei în 2022 și a propriei sale țări, în urmă cu 56 de ani.
La 21 august 1968, trupele sovietice și alte altor câteva țări din Pactul de la Varșovia au invadat Cehoslovacia pentru a pune capăt unui program de reforme numit de istorici Primăvara de la Praga. Sute de oameni au fost uciși, iar ocupanții au plecat cu totul abia după prăbușirea sistemului comunist, la începutul anilor 1990.
„Omenirea are capacitatea dureroasă de a ignora lecțiile trecutului”, a spus Pavel în mesajul publicat săptămâna aceasta, cu ocazia celei de-a 56-a aniversări, spunând că dacă majoritatea concetățenilor săi nu mai pun la îndoială că în 1968 a fost o invazie militară în lege, nu „ajutor frățesc”, cum l-a numit URSS, în privința a ceea ce se întâmplă acum (în Ucraina) părerile sunt mai împărțite.
„Ar trebui să fim foarte atenți și precauți în privința a ceea ce se întâmplă în jurul nostru și în lume, dacă nu cumva există unele paralele cu ceea ce am trăit deja. Și dacă nu vrem să trecem din nou prin aceleași experiențe, ar trebui să acordăm o atenție deosebită acestor semnale și tendințe”, a spus Pavel.
Guvernul de centru-dreapta al Cehiei sprijină puternic Ucraina în lupta împotriva ocupației ruse, furnizându-i armament și ajutor umanitar. Numărul refugiaților ucraineni aflați în Cehia este estimat la 400.000, la o populație totală de 10 milioane.
Pe de altă parte, numeroși formatori de opinie și politicieni populiști pun la îndoială politica oficială a Pragăi față de Ucraina, cerând guvernării să oprească livrările de arme și să insiste pentru deschiderea negocierilor de pace. Garnitura de la putere spune însă că Rusia nu poate fi un partener sincer de discuție.
- Te-ar putea interesa și: Rusia acuză Ucraina că ar fi încercat să atace centrala nucleară de la Kursk cu o dronă
În mesajul său cu ocazia aniversării invaziei sovietice din 1968, președintele Pavel a spus: „Rusia de astăzi nu este cu mult diferită de Uniunea Sovietică de atunci. Au trecut aproape 60 de ani de la acel eveniment, dar Rusia de astăzi se revendică de la moștenirea Uniunii Sovietice, iar liderii ei se declară deschis adepții lui Stalin, susținând principiile pe care funcționa Uniunea Sovietică și pe care își baza politica externă”.
Celor care organizează la Praga proteste pro-ruse, de când cu invazia din Ucraina, Pavel le-a transmis un mesaj ferm: „Nu vom lăsa să ni se impună ideea că ne-ar fi mai bine cu Rusia. Nu ne-ar fi. Democrația noastră nu este perfectă, la fel cum nici lumea democratică nu este perfectă. Dar, așa cum a spus Churchill și după el mulți alții, este (…) cel mai bun lucru pe care l-am încercat până acum”.
Petr Pavel este primul președinte ceh după Václav Havel care militează pentru ancorarea deplină a Cehiei în structurile euroatlantice. Cei doi șefi de stat dintre Havel și Pavel, anume Václav Klaus și Miloš Zeman, au cochetat mai ales în ultimii ani de carieră cu Rusia și China, propunând o politică externă „originală” sau „multipolară”, cu un termen drag Kremlinului. (MȚ)
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Rusia acuză Ucraina că ar fi încercat să atace centrala nucleară de la Kursk cu o dronă
![Coloane de fum după un bombardament ucrainean asupra unui post de comandă rusesc din regiunea Kursk. Ucrainenii spun că au folosit o bombă GBU-39 de fabricație americană.](https://gdb.rferl.org/67a6f1f1-3e1e-4406-89c5-0127d44b0778_w250_r1_s.jpg)
Rusia a acuzat vineri Ucraina că a încercat să atace centrala nucleară de la Kursk peste noapte, într-un act pe care Moscova l-a numit „terorism nuclear”, cu câteva zile înainte ca șeful agenției de supraveghere atomică a ONU să viziteze uzina.
Ministerul Apărării din Ucraina nu a răspuns imediat la o solicitare a agenției Reuters de reacție la acuzație, a doua pe care Moscova o face în două zile. Centrala nucleară este situată în regiunea Kursk din vestul Rusiei, unde lupte intense au izbucnit după ce forțele ucrainene au lansat o incursiune surpriză pe 6 august, în timp ce trupele ruse avansau în alte locuri, din estul Ucrainei.
Ministerul Apărării rus a declarat într-un comunicat că unitățile sale de apărare aeriană au doborât trei drone ucrainene peste noapte în regiunea Kursk și a vorbit despre dejucarea unei încercări ucrainene de a efectua „un atac terorist” împotriva instalațiilor nucleare rusești.
Agenția de știri de stat rusă TASS a citat o sursă anonimă care a spus că o dronă a fost doborâtă în apropierea unui depozit cu deșeu nuclear la centrala de la Kursk. Reuters nu a putut confirma independent detaliile presupusului incident.
Tot TASS a citat-o pe purtătoarea de cuvânt a Ministerului de Externe rus, Maria Zaharova spunând că a fost un „act de terorism nuclear”, care necesită un răspuns imediat din partea agenției de supraveghere a ONU, Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA).
- Te-ar putea interesa și: RFE/RL se întâlnește cu civili ruși șocați în orașul capturat de forțele ucrainene
Șeful AIEA, Rafael Grossi, urmează să viziteze centrala săptămâna viitoare. El a făcut apel la reținere maximă pentru a evita un accident nuclear.
Incursiunea Ucrainei în regiunea Kursk din 6 august, în cadrul căreia mii de soldați ucraineni au străpuns în premieră granița Rusiei, este cea mai mare invazie în Rusia de la Al Doilea Război Mondial, iar Moscova a fost luată prin surprindere.
Kievul a spus că a creat o zonă tampon într-o zonă pe care Rusia, care a trimis zeci de mii de soldați în Ucraina în 2022, a folosit-o pentru a bombarda ținte din Ucraina.
De atunci s-au semnalat lupte la aproximativ 30 km de centrala nucleară, unde trupele ruse încearcă să alunge soldații ucraineni care au încercat să-și consolideze pozițiile și să extindă teritoriul pe care îl controlează.
Centrala are patru reactoare, dintre care două sunt operaționale. Construcția a două reactoare suplimentare a început în 2018.
Firma rusă de stat din domeniul nuclear, Rosenergoatom, a declarat vineri că unitatea numărul 4 a centralei va fi deconectată de la rețea duminică pentru ceea ce a numit „întreținere preventivă programată”, care va dura 59 de zile. Ea a mai spus că lucrările au ca obiectiv modernizarea și extinderea duratei de viață a echipamentelor.
Feribot distrus la Kavkaz
Într-o altă evoluție a conflictului, marina ucraineană a informat vineri că a distrus un feribot în portul rus Kavkaz. Vasul era folosit pentru livrări de combustibil și arme în Crimeea ocupată. Autoritățile locale declaraseră joi că feribotul a fost incendiat și avariat în atacul asupra portului din regiunea Krasnodar.
„Un alt obiectiv militar fără îndoială a fost distrus. Scopul său era de a furniza combustibil invadatorilor. Feribotul s-a scufundat și acest port (Kavkaz - n.red) nu este utilizabil până când feribotul nu este îndepărtat”, a declarat purtătorul de cuvânt al Marinei, Dmitro Pletenciuk.
Autoritățile locale ruse au confirmat scufundarea iar șeful districtului orașului Temriuk, unde se află portul Kavkaz, Fiodor Babenkov, a spus că feribotul transporta 30 de rezervoare de combustibil.
Portul Kavkaz este unul dintre cele mai mari noduri maritime ale Rusiei la Marea Neagră. Prin port trec atât nave în scop comercial dar și cele care aprovizionează cu combustibil Crimeea, ocupată de Rusia în 2014.
Agenția de știri de stat rusă RIA Novosti a scris că cinci persoane se aflau pe navă în momentul atacului și au fost date dispărute.
Toți angajații portului au fost evacuați, a transmis TASS, citând Ministerul Transporturilor.
Știre redactată cu sprijinul Europei Libere România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Moldova cere explicații Rusiei privind reținerea unui cetățean moldovean acuzat de spionaj în Crimeea
![Rusia se plânge des de spionaj și sabotaj în Crimeea anexată ilegal de la ucraineni. Una din țintele predilecte ar fi podul care face legătura cu F. Rusă.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-a923-08dbfcbcc8f3_w250_r1_s.jpg)
Ambasada Republicii Moldova la Moscova a transmis o solicitare oficială către Ministerul de Externe al Rusiei, cerând detalii despre reținerea unui cetățean moldovean de către Serviciul Federal de Securitate (FSB) în orașul Kerci, Crimeea.
Autoritățile ruse susțin că individul ar fi fost implicat în activități de spionaj pentru serviciile speciale ucrainene.
Ministerul Afacerilor Externe de la Chișinău a declarat că, în cazul în care reținerea cetățeanului moldovean este confirmată, ambasada va oferi asistența consulară necesară în conformitate cu normele internaționale.
- Te-ar putea interesa și: Moldovean reținut și acuzat de FSB de spionaj în favoarea Ucrainei în Crimeea
Autoritățile ruse susțin că cetățeanul moldovean a contactat „în mod proactiv” serviciile de securitate ucrainene în aprilie. Mai apoi, el a început să furnizeze fotografii și înregistrări video ale pozițiilor rusești de apărare aeriană, precum și ale consecințelor atacurilor ucrainene cu rachete în Crimeea.
FSB a declarat că bărbatul i-a condus pe doi complici ruși la un dispozitiv exploziv instalat la o stație de pompare a apei în apropierea orașului Kerci, din Crimeea.
Unul dintre cetățenii ruși reținuți de FSB a fost acuzat că a urmat cursuri de formare în domeniul explozivilor și al armelor de foc în Ucraina, precum și că a fabricat o bombă care a fost găsită la o conductă de gaz din Crimeea în iulie. FSB l-a identificat ca fiind un „agent” al serviciilor de informații militare ucrainene GUR.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Alte 48 de farmacii subvenționate de stat vor fi deschise în sate
![Farmaciile vor fi deschise în satele cu peste o mie de locuitori.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-e23c-08db459b70f4_w250_r1_s.jpg)
Alți 12 agenți economici vor deschide, în următoarele șase luni, 48 de farmacii subvenționate de stat, după ce au participat la a doua licitație din acest an. În total, autoritățile au promis că vor deschide 146 de farmacii. Acestea vor fi înființate în satele cu peste o mie de locuitori.
Agenția Medicamentului și Dispozitivelor Medicale (AMDM) a organizat în iulie 2024 a doua licitație pentru acordarea subvențiilor destinate farmaciilor din localitățile rurale, la care au participat 12 agenți economici. Aceștia urmează ca în următoarele șase luni să deschidă farmacii în 48 de localități. Un agent economic are responsabilitatea de a deschide de la una la opt farmacii.
Cele mai multe farmacii, nouă la număr, vor fi deschise în raionul Telenești, câte cinci în raionul Ungheni și Șoldănești, câte patru în raionul Soroca, câte trei în Cantemir și Râșcani, câte două în raioanele Nisporeni, Leova, Rezina, Cahul, Anenii-Noi și câte o farmacie în Fălești, Basarabeasca, Briceni, Căușeni, Glodeni, Cimișlia și Călărași.
Farmaciile vor fi înființate în satele cu peste o mie de locuitori și vor primi o subvenție lunară ce va varia, între 10.000 și 20.000 de lei. Însă, dacă veniturile pentru un trimestru vor depăși suma de 450.000 de lei, farmacia rurală nu va primi subvenția.
Iar dacă în decursul unui an calendaristic (patru trimestre consecutive) farmacia va raporta venituri trimestriale de peste 450.000 de lei, contractul de subvenționare va fi anulat.
- Te-ar putea interesa și: eRețeta învață farmaciștii din sate să lucreze la calculator
Până în prezent, în cadrul proiectului „Farmacie în Satul Tău”, au fost deschise și sunt deja funcționale 19 farmacii, dar urmau să fie deschise 71. În luna august vor fi inaugurate cinci farmacii, iar în septembrie - alte 10.
Deși inițial AMDM explica că, dacă agenții economici nu vor înființa în decurs de șase luni farmacii subvenționate de stat atunci vor pierde acest drept, autoritatea spune că le-a prelungit acest drept cu încă trei luni, întrucât le-au fost prezentate rapoartele și toți agenții economici sunt în proces de lucru.
Potrivit regulamentului, pentru a primi licență pe un termen de 5 ani, agenții economici trebuie:
- să aibă un contract semnat cu Compania Națională de Asigurări în Medicină privind eliberarea medicamentelor și dispozitivelor medicale compensate;
- să aibă o suprafață minimă de 15 metri pătrați (fără hol şi grupul sanitar) și două zone distincte – de lucru a farmacistului și de deservire a clienților;
- să fie dotată cu echipament de casă și control, computer, dulapuri și frigider pentru păstrarea medicamentelor;
- să aibă un sistem informațional automatizat și conexiune la internet;
- să aibă un program de lucru nu mai scurt de 6 ore pe zi.
În R. Moldova activează 1.510 farmacii autorizate, dintre care peste o mie în municipii și centre raionale.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Poliția israeliană a arestat patru coloniști evrei pentru atacuri împotriva palestinienilor din Cisordania
![Urmările atacului coloniștilor israelieni asupra satului Jil din nordul Cisiordaniei, locuit în special de palestinieni.](https://gdb.rferl.org/291cc81e-5c6d-41b5-aa4e-4b12f01187e5_cx0_cy8_cw0_w250_r1_s.jpg)
Poliția și serviciul de securitate internă a Israelului au anunțat joi, 22 august, că au arestat patru suspecți pentru „acte teroriste” împotriva palestinienilor. Este vorba de un atac mortal al coloniștilor asupra unui sat din Cisiordania ocupată, care a avut loc săptămâna trecută.
Astfel de incidente în care coloniștii israelieni îi atacă pe palestinienii din Cisiordania au crescut vertiginos de la începutul războiului în Fâșia Gaza, în octombrie anul trecut, arată datele ONU.
„Peste noapte, (serviciul de securitate internă Shin Bet) și poliția israeliană au arestat patru indivizi, trei adulți și un minor, suspectați de mai multe acte de terorism împotriva palestinienilor”, au precizat agențiile de securitate într-un comunicat.
Aceste incidente includ „revoltele grave de joi (15 august) din satul Jit”, în nordul Cisiordaniei ocupate, se arată în declarație, adăugând că o anchetă este în curs, scrie AFP.
- Te-ar putea interesa și: Israelul a recuperat încă șase cadavre de ostatici din Gaza
Localnicii au declarat că aproximativ 100 de coloniști înarmați cu cuțite și arme de foc au incendiat mașini și case în atacul condamnat ferm de oficialii israelieni, precum și de Statele Unite, Națiunile Unite și țările europene.
Un purtător de cuvânt al poliției a declarat pentru AFP că toate „evenimentele” pentru care au fost arestați suspecții au avut loc în Jit „în aceeași zi”. Potrivit Ministerului palestinian al Sănătății, coloniștii evrei au ucis un palestinian în vârstă de 23 de ani în atacul din 15 august.
De la atacul fără precedent al Hamas din 7 octombrie asupra Israelului, care a declanșat războiul în Gaza, violențele au izbucnit și în Cisiordania, un teritoriu palestinian ocupat de Israel din 1967 și separat geografic de Gaza de teritoriul israelian.
- Citește și: Antony Blinken: Negocierile de armistițiu ar putea fi „ultima șansă” de a elibera ostaticii israelieni
Coloniile evreiești din Cisiordania sunt ilegale în conformitate cu dreptul internațional, iar Organizația Națiunilor Unite le consideră un obstacol major în calea păcii cu palestinienii.
De la 7 octombrie, cel puțin 640 de palestinieni au fost uciși în Cisiordania de către trupele sau coloniștii israelieni, potrivit unei numărători AFP bazate pe cifre oficiale palestiniene. În aceeași perioadă, cel puțin 19 israelieni, inclusiv soldați, au fost uciși în atacuri palestiniene, potrivit cifrelor oficiale israeliene.
Luni, 19 august, în timpul unei vizite în Israel, secretarul de stat american Antony Blinken a declarat că dorește „să vadă că se iau măsuri” pentru a preveni violențele coloniștilor și pentru ca aceștia să fie trași la răspundere.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Un număr record de moldoveni și-au găsit un loc de muncă după înăsprirea legii privind îndemnizațiile de șomaj
![Vedere de pe bulevardul central din Chișinău.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-a882-08dcabca03ec_w250_r1_s.jpg)
Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă (ANOFM) spune că a facilitat angajarea unui număr „record” de 10.000 de moldoveni în doar opt luni după înăsprirea legii privind acordarea ajutorului de șomaj.
Potrivit ANOFM, totalul celor angajați include și 128 persoane cu dizabilități (1,3%), 110 cetățeni ai Republicii Moldova reveniți de peste hotare (1,1%), 42 persoane de etnie romă (0,4%) și trei cetățeni străini.
Persoanele care au apelat la Agenție s-au angajat în câmpul muncii în domenii precum:
- Alte activități de servicii colective, sociale şi personale (25,6%);
- Industrie prelucrătoare (21,2%%);
- Construcții (13,5%);
- Comerţ cu ridicata şi cu amănuntul (10,7%);
- Agricultură (10,3%);
- Administraţie publică (5,1);
- Sănătate şi asistenţă socială (4,4%), etc.
Datele ANOFM privind facilitarea angajării în câmpul muncii a unui număr mai mare de persoane vine pe fundalul revizuirii, la sfârșitul anului trecut, a cadrului legal în domeniul ocupării forței de muncă.
- Te-ar putea interesa și: În cinci ani, R. Moldova a pierdut peste 150 de mii de tineri
Printre cele mai importante modificări se află majorarea de la 3 la 6 luni a termenului de înregistrare repetată cu statut de șomer, precum și înăsprirea criteriilor de scoatere din evidență a șomerilor, care pot să-și piardă ajutoarele dacă nu se prezintă la agenție în termen de 30 de zile calendaristice.
ANOFM este o structură de stat, care ajută persoanele să-și găsească un loc de muncă, dar și persoanele angajate care doresc să-şi schimbe locul de muncă.
Şomerii înregistraţi la subdiviziunile teritoriale ale ANOFM pot primi indemnizație de șomaj.
Pentru înregistrarea cu statut de şomer este necesar ca cetățenii să se prezinte la subdiviziunea teritorială a ANOFM cu următoarele documente:
- buletinul de identitate sau permisul de ședere, după caz, cu termenul valabil;
- actele de studii şi de calificare deținute;
- copia ordinului (dispoziției) de eliberare de la ultimul loc de muncă pentru persoanele care au activat în ultimele 24 de luni calendaristice premergătoare datei înregistrării;
- alte documente confirmative (după caz).
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Moldovean reținut și acuzat de FSB de spionaj în favoarea Ucrainei în Crimeea
![Rusia se plânge des de spionaj și sabotaj în Crimeea anexată ilegal de la ucraineni. Una din țintele predilecte ar fi podul care face legătura cu F. Rusă.](https://gdb.rferl.org/6513ce9c-b5e9-4dc1-a1a9-1b5aa18efaef_w250_r1_s.jpg)
Serviciul Federal de Securitate al Rusiei (FSB) a anunțat joi, 22 august, că a reținut trei bărbați, un moldovean și doi ruși, suspectați de plănuirea unor atacuri cu bombă în Crimeea anexată și de schimbul de informații militare cu Ucraina.
„Toți cei reținuți oferă declarații”, a transmis FSB într-o declarație publicată pe site-ul său.
Presa rusă a difuzat o înregistrare video a ofițerilor de securitate care arată interogatoriile celor trei persoane suspectate de un complot, cu fețele blurate, scrie The Moscow Times.
Autoritățile ruse susțin că cetățeanul moldovean a contactat „în mod proactiv” serviciile de securitate ucrainene în aprilie. Mai apoi, el a început să furnizeze fotografii și înregistrări video ale pozițiilor rusești de apărare aeriană, precum și ale consecințelor atacurilor ucrainene cu rachete în Crimeea.
Europa Liberă a solicitat o reacție pe acest caz din partea Ministerului Afacerilor Externe de la Chișinău și încă așteaptă un răspuns.
FSB a declarat că bărbatul i-a condus pe cei doi complici ruși la un dispozitiv exploziv instalat la o stație de pompare a apei în apropierea orașului Kerci, din Crimeea.
Cetățeanul moldovean, nenumit, despre care se spune doar că s-a născut în 1992, a declarat într-un interogatoriu video că a făcut închisoare în regiunea Herson din sudul Ucrainei înainte de februarie 2024, după care a fost „adus” la Kerch.
- Te-ar putea interesa și: Rusia expulzează un angajat al Ambasadei R. Moldova la Moscova
Unul dintre cetățenii ruși reținuți de FSB a fost acuzat că a urmat cursuri de formare în domeniul explozivilor și al armelor de foc în Ucraina, precum și că a fabricat o bombă care a fost găsită la o conductă de gaz din Crimeea în iulie. FSB l-a identificat ca fiind un „agent” al serviciilor de informații militare ucrainene GUR.
Cel de-al treilea reținut a fost acuzat că a fost recrutat de GUR pentru a furniza informații privind instalațiile militare și adresele unor ofițeri militari ruși de rang înalt din Crimeea. (CB)
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
În R. Moldova a fost confirmat primul caz de infecție cu virusul West Nile din acest an
![Bărbatul primește îngrijiri medicale în condiții de staționar.](https://gdb.rferl.org/01000000-0a00-0242-9334-08dc5f9b2e32_w250_r1_s.jpg)
Un moldovean (49 ani) a fost diagnosticat cu virusul West Nile (VWN). În perioada 26-30 iulie, el s-a aflat în Italia, unde a fost înțepat de mai multe ori de țânțari. Potrivit autorităților, bărbatul se află sub supraveghere medicală într-un spital, starea lui fiind satisfăcătoare.
Ultima dată, în R. Moldova a fost înregistrat un caz de infecție cu VWN în anul 2019.
Potrivit datelor actualizate ale Centrului European de Control al Bolilor (ECDC), în anul 2024, opt țări din Europa, inclusiv Italia, au raportat 69 de cazuri umane de infecție cu VWN. Recent, în România un bărbat de 83 de ani a decedat din cauza infectării cu VWN.
Virusul West Nile se transmite doar prin înțepătura unui țânțar infectat, dar nu şi de la om la om. Probabilitatea ca cineva să se îmbolnăvească de la o singură înțepătură este redusă.
De obicei, virusul se manifestă prin simptome similare cu gripa:
- oboseală,
- slăbiciune musculară,
- febră şi durere intensă de cap,
- erupții cutanate pe piept.
Majoritatea cazurilor (80%) la oameni se manifestă asimptomatic sau sub forme ușoare care se vindecă de la sine.
Persoanele în etate și persoanele cu mai multe boli prezintă un risc mai mare de a dezvolta forme severe de boală, inclusiv forme neurologice: rigiditatea mușchilor gâtului, vărsături, sensibilitate crescută la lumină, convulsii.
Pentru protejarea împotriva infectării cu virusul West Nile, specialiștii recomandă:
- evitarea expunerii la țânțari: purtați haine de culori deschise, cu mâneci lungi, pantaloni și șosete înalte, mai ales seara;
- utilizarea repelenților (protecție anti-insecte);
- utilizarea substanțelor insecticide în locuință/în jurul locuinței;
- montarea plaselor antițânțar la geamuri/uși;
- înlăturarea condițiilor de dezvoltare a țânțarilor (schimbarea regulată a apei folosită pentru adăparea păsărilor, îndepărtarea acumulărilor temporare de apă, gunoiului menajer etc.).
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Rusia spune că Ucraina a încercat încă o incursiune la graniță. La Kursk sunt duse adăposturi modulare pentru civili
![Armata ucraineană afirmă că controlează peste 1.000 de kilometri pătrați din regiunea rusă Kursk.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-ce23-08dcc094c952_w250_r1_s.jpg)
Autoritățile ruse susțin că au împiedicat străpungerea frontierei în regiunea Briansk de către o unitate ucraineană de sabotaj și recunoaștere. Moscova spune că între timp forțele sale avansează pe frontul din estul Ucrainei. Între timp, rușii ridică noi adăposturi pentru populație, la frontieră.
Guvernatorul orașului Briansk, Alexandr Bogomaz, a declarat că grănicerii din cadrul Serviciului Federal de Securitate și unitățile militare ruse au respins miercuri un atac al unei echipe ucrainene de sabotaj și recunoaștere, scrie Reuters.
Tentativa de incursiune ar fi avut loc în raionul Klimovo, care se învecinează cu regiunea ucraineană Cernihîv. Regiunea Briansk se află la nord-vest de regiunea Kursk, unde o incursiune ucraineană este în desfășurare de la începutul lunii august.
Armata rusă a mai informat că ar fi început să respingă trupele ucrainene din regiunea Kursk, dar un comandant superior al trupelor ruse a avertizat că forțele Kievului ar părea că se regrupează pentru un nou atac asupra pozițiilor rusești.
Ministerul rus al Apărării a spus într-un comunicat de presă recent că au fost doborâte 28 de drone deasupra teritoriului rus, în regiunile Volgograd, Rostov, Belgorod, Voronej, Briansk și Kursk.
Un incendiu a izbucnit la o instalație militară din sudul regiunii ruse Volgograd după ce o dronă s-a prăbușit joi peste ea, a anunțat guvernatorul regional Andrei Bocearov pe rețele.
Bocearov a spus că nu au existat victime și nu a precizat ce instalație a fost atacată, dar a spus că atacul s-a concentrat pe zona satului Marinovka, unde se află o bază aeriană militară.
Joi, 22 august, agenția rusă de supraveghere a aviației, Rosaviatsia, a anunțat că au fost impuse restricții temporare pe aeroportul din Volgograd, suspendând decolarea și aterizarea avioanelor.
Noi adăposturi pentru civili sunt ridicate la Kursk
Autoritățile ruse din regiunea Kursk au început să instaleze adăposturi de beton pentru a ajuta la protejarea civililor în contextul incursiunii ucrainene din zonă, a anunțat joi guvernatorul regional interimar al regiunii, Alexei Smirnov, citat de Reuters.
„La instrucțiunile mele, administrația orașului Kursk a identificat punctele cheie pentru amplasarea adăposturilor modulare din beton - în locuri aglomerate”, a scris guvernatorul pe Telegram, adăugând că circa 60 de stații de autobuz vor fi echipate cu asemenea adăposturi.
Ele vor fi ridicate și în orașele Jelenogorsk și Kurceatov, a mai spus Smirnov. La Kurceatov se află centrala nucleară din Kursk, despre care Moscova spune că s-ar afla în vizorul atacurilor Kievului. Ucraina a respins aceste afirmații.
Kremlinul crede că luptele pentru respingerea incursiunii Ucrainei în regiunea Kursk, din Rusia, vor dura luni de zile și încearcă să pregătească publicul pentru această „nouă normalitate”, au declarat surse apropiate administrației prezidențiale ruse și ale guvernului pentru portalurile Meduza și Verstka.
Rusia se luptă să respingă incursiunea ucraineană de două săptămâni în regiunea sa de la granița cu Ucraina, unde forțele de la Kiev spun că controlează peste 1.260 de kilometri pătrați și 92 de așezări. Aceste informații nu au putut fi verificate în mod independent. (CB)
În această știre s-au folosit informații de la Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Maia Sandu, desemnată de PAS să candideze pentru un nou mandat de președintă
![Actuala președintă mai vrea un mandat pentru a continua parcursul european al R. Moldova.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-f1c4-08dcc28f9eba_w250_r1_s.jpg)
Actuala președintă, Maia Sandu, a fost desemnată candidată a Partidului Acțiune și Solidaritate (PAS) pentru prezidențialele din 20 octombrie. Astăzi, 22 august, ea va depune la Comisia Electorală Centrală (CEC) actele pentru înregistrarea grupul de inițiativă care va colecta semnăturile de sprijin.
Sandu a spus că va cere cetățenilor încă un mandat de președintă pentru a aduce Moldova în „cea mai dezvoltată și pașnică uniune din istorie” – Uniunea Europeană. În acest sens, ea a îndemnat moldovenii să voteze „Da” la referendumul din aceeași zi cu prezidențiale pentru a „pietrui” integrarea Moldovei în UE.
Actuala președintă a mai spus că, în campania din 2024, programul ei electoral se va axa pe „grijă față de oameni, condiții de trai mai bune, pace și bună înțelegere”.
Demnitari de stat, prezenți la lansare
La evenimentul de desemnare a Maiei Sandu din 22 august, care a avut loc la Digital Park, un complex de oficii din centrul capitalei, au fost prezenți mai mulți demnitari de stat, inclusiv președintele Parlamentului și liderul PAS, Igor Grosu, dar și premierul Dorin Recean.
Tot astăzi, a fost aleasă componența grupului de inițiativă a Maiei Sandu, din care vor face parte 100 de persoane, inclusiv miniștri și alți demnitari, dar și funcționari de la Parlament și Președinție. Aceștia au promis că vor degreva din funcție pe perioada campaniei electorale.
La rândul său, pe 21 august, Sandu și-a lansat un „jurnal de campanie”, în care va vorbi despre activitățile organizate în campania electorală. Ea a spus că „legea nu-mi permite să degrevez din funcția” de președintă, de aceea ea va combina președinția cu campania. Pentru evenimentul de lansare din 22 august, Sandu și-a luat o zi de concediu.
Deși susținută de PAS, Sandu nu va folosi în campanie culoarea partidului (galbenă), ci albastră (culoarea Uniunii Europene).
Cine s-a mai înregistrat?
Până acum, au depus actele la CEC: ex-premierul Ion Chicu, susținut de Partidul Dezvoltării și Consolidării Moldovei; un alt ex-premier Vasile Tarlev, care candidează independent, deși este liderul Partidului Viitorul Moldovei și ex-procurorul general Alexandr Stoianoglo, candidatul susținut de Partidul Socialiștilor.
Ulterior au mai depus actele la CEC ex-ministrul de Externe Tudor Ulianovschi, care vrea să candideze independent; istoricul Octavian Țîcu, candidatul blocului electoral „Împreună”; ex-ministrul al Apărării, Valeriu Pleșca, candidatul Partidului Social Democrat European (PSDE); ex-primarul de Bălți, Renato Usatîi, candidatul Partidului Nostru (PN); Igor Munteanu, candidatul Partidului Coaliția pentru Unitate și Bunăstare (CUB); ex-bașcana UTA Găgăuzia Irina Vlah, care candidează independent și președinta Federației naționale-culturale autonome a moldovenilor din Rusia, Ludmila Corsun, candidat independent.
În cel mult trei zile de la depunerea actelor, CEC va anunțat dacă a înregistrat sau nu grupurile de inițiativă.
Pe 21 august, în Moldova a început perioada de colectare a semnăturilor pentru candidații independenți, dar și cei desemnați de partide sau blocuri electorale pentru prezidențialele din 20 octombrie. Termenul limită de depunere a documentelor pentru înregistrarea grupurilor de inițiativă este 31 august, inclusiv.
- Te-ar putea interesa și: Primii la CEC: Stoianoglo, Chicu, Tarlev își înregistrează grupurile de inițiativă
Pentru alegerile prezidențiale din acest an, candidați trebuie să adune între 15.000 și 25.000 de semnături de la cetățenii cu drept de vot, până cel târziu 20 septembrie.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Curtea de Apel menține decizia CEC: Blocul electoral „Victorie-Pobeda” nu va fi înregistrat
![Marina Tauber, în fața Curții de Apel Chișinău, pe 15 august.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-847f-08dcbd087eef_w250_r1_s.jpg)
Curtea de Apel Chișinău a menținut decizia Comisiei Electorale Centrale (CEC) privind neînregistrarea blocului electoral „Victorie-Pobeda”. Astfel, cele patru partide afiliate oligarhului fugar Ilan Șor nu vor putea participa împreună la prezidențialele și referendumul din 20 octombrie.
Decizia a fost pronunțată pe 22 august, după contestația depusă de blocul politic „Victori-Pobeda” împotriva deciziei CEC de la începutul lunii august.
Atunci, CEC a găsit mai multe nereguli în actele depuse de aliații lui Șor. Printre altele, autoritatea electorală a pus la îndoială desemnarea Marinei Tauber drept secretară executivă a blocului, ea fiind sancționată de guvernele occidentale pentru acțiuni de destabilizare a R. Moldova – sancțiuni ce au fost replicate și de către guvernul de la Chișinău.
La rândul lor, cele patru partide au declarat că neregulile invocate de CEC sunt „neîntemeiate” și „nu au nicio relevanță privind procedura de înregistrare” a blocului electoral.
Din blocul electoral „Victorie-Pobeda” au vrut să facă parte patru partide: „Șansă” - condus de Alexei Lungu, „Renaștere” - condus de Natalia Parasca, „Forța de Alternativă și Salvare a Moldovei” - condus de Alexandru Beschieru, și „Victorie” - condus de Vadim Grozavu. Cele patru formațiuni sunt aceleași care au fondat la Moscova un bloc politic omonim.
- Te-ar putea interesa și: Deputata Marina Tauber are interdicție de a părăsi Republica Moldova
Recent, Judecătoria Bălți a limitat activitatea partidului „Șansă” pentru trei luni. Asta înseamnă că până la mijlocul lunii noiembrie, deci inclusiv în campania electorală, formațiunea nu va putea folosi niciun cont bancar și nici să organizeze evenimente publice.
Cele patru partide se opun deschis aderării R. Moldova la UE și pledează pentru apropierea de Rusia.
Deși nu era înregistrat de CEC, blocul anunțase deja un candidat la prezidențiale - deputatul Vasile Bolea.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Gunoiștea temporară de la Ciocana va fi închisă în 18 luni. Lucrările, executate de o companie turcească
![Depozitul temporar de deșeuri de la Ciocana a fost folosit între anii 2010 – 2017, când nu era posibilă depozitarea deșeurilor la Țânțăreni.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-9a27-08dcc1e7fa27_w250_r1_s.png)
Primăria Chișinău și Regia Autosalubritate au semnat miercuri, 21 august, un contract cu o companie turcească pentru a demara lucrările de închidere a gunoiștii temporare din sectorul Ciocana, care ar urma să dureze 18 luni. Valoarea totală a contractului este de 3,8 milioane de euro.
Directorul Regiei Autosalubritate, Igor Gîrlea, a spus în cadrul evenimentului de semnare a contractului că depozitul temporar de deșeuri de la Ciocana a ajuns un risc pentru mediu și populație, motiv pentru care municipalitatea a decis recultivarea și închiderea acestuia. Gunoiștea a fost folosită între anii 2010 – 2017, când nu era posibilă depozitarea deșeurilor la Țânțăreni.
„A fost o soluție temporară, într-adevăr, nepregătită și acum noi suntem nevoiți să găsim soluții costisitoare, dar foarte importante pentru mediu, ca să excludem orice risc posibil”, a spus Gîrlea.
Viceprimarul capitalei, Ilie Ceban, a declarat că proiectul este o „premieră” pentru R. Moldova.
Potrivit contractului, compania GOL CEVRE TEKNOLOJILERI Ltd., liderul asocierii de companii „JV WATT-GOL”, va asigura reprofilarea depozitului pentru a asigura stabilitatea masei de deșeuri. Totodată va fi instalat un sistem de colectare a levigatului cu rețeaua și rezervor nou de acumulare, precum și un sistem de colectare și ardere a biogazului. Va fi construit și un drum de acces și întreținere pe perimetrul depozitului și va fi pus în funcțiune sistemul de colectare a apelor pluviale de suprafață pe perimetrul depozitului.
La finalizarea lucrărilor, care conform contractului trebuie să se încheie în 18 luni, noua infrastructură va ocupa o suprafață de 5,9 hectare, amplasată pe terenul administrat de Regia Autosalubritate.
Valoarea totală a lucrărilor este de 3,8 milioane de euro și face parte din faza a II-a a proiectului municipal „Deșeuri Solide Chișinău” prin care autoritățile vor să modernizeze managementul deșeurilor din capitală.
Potrivit unui răspuns al Regiei Autosalubritate pentru Europa Liberă, proiectul este implementat începând cu anul 2020 și urma să fie încheiat în 2023.
Deocamdată, în cadrul proiectului au fost achiziționate mii de containere și peste 80 de autospeciale pentru evacuarea gunoiului.
Bugetul total al proiectului este de aproape 26 de milioane de euro, unde contribuția municipalității este 2,8 milioane de euro, restul banilor fiind împrumutul de la BERD și granturi de la Banca Europeană pentru Investiții (BEI), Fondul Parteneriatului Europei de Est pentru Eficiență Energetică și Mediu (E5P) și țările membre al Uniunii Europene.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Fără țigări electronice și narghilele în mai multe spații publice. Guvernul a avizat modificările la legislația privind tutunul
![Lista spațiilor publice în care fumatul este interzis va fi extinsă.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-da44-08dca4bd95f1_w250_r1_s.jpg)
Autoritățile propun interzicerea fumatului țigărilor electronice, utilizarea dispozitivelor pentru încălzirea tutunului și a narghilelelor în mai multe spații publice. Interdicția va viza și promovarea produselor din tutun la TV.
Cu o întârziere de patru luni, Executivul a avizat miercuri, 21 august, modificările la legea privind controlul tutunului. Din proiect însă au fost eliminate restricțiile privind fumatul pe terasele restaurantelor, a cinematografelor, în stațiile de alimentare cu petrol și în cluburile de noapte.
Legea a fost completată cu o noțiune nouă – produse conexe, care includ țigaretele, tutunul de rulat, tutunul de pipă, trabucurile, țigările de foi, produsele din tutun care nu ard, țigaretele electronice și produsele din plante pentru fumat.
Producătorii și importatorii de tutun, produse din tutun și conexe, dispozitive de încălzire și accesorii vor fi obligați să prezinte studii de piață privind preferințele diverselor grupuri de consumatori și volumul anual al vânzărilor.
Ambalajele produselor de tutun încălzit vor fi etichetate conform acelorași cerințe ca și pachetele de țigarete, inclusiv suprafața dedicată avertismentelor combinate (text plus fotografie) – 65% în loc de 30% din suprafața pachetelor.
Lista spațiilor publice în care fumatul este interzis va fi extinsă și va include:
- parcurile de distracții,
- zonele de odihnă și agrement,
- parcurile acvatice, în preajma piscinelor,
- în locurile destinate şi folosite pentru trecerea în locuințe (scări, coridoare, cabina ascensorului),
- în raza de 10 m de la intrarea în spațiile publice închise și la locurile de muncă, de la ferestrele care se deschid și de la locurile/instalațiile de captare a aerului pentru spațiile publice închise și pentru locurile de muncă.
Modificările mai prevăd ca angajatorii, proprietarii sau managerii spațiilor publice și ai locurilor de muncă, ai mijloacelor de transport public, indiferent de tipul de proprietate și modul de acces să asigure un mediu fără fum în conformitate cu interdicțiile fumatului.
Va fi interzisă prezentarea produselor din tutun, a produselor conexe, a dispozitivelor de încălzire și accesoriilor în materiale și programe video, audio, TV și jocuri de calculator nou create.
Filmele și programele TV care deja conțin scene cu consumul acestor produse vor fi însoțite de avertismentul: „Fumatul dăunează grav sănătății dumneavoastră și a celor din jur și creează dependență”.
Se modifică și semnul unic de interzicere a fumatului, care în versiunea recomandată de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) va ilustra restricții nu doar pentru țigările clasice, ci și pentru cele electronice, narghilele și alte dispozitive de încălzire a tutunului.
Interzicerea promovării produselor din tutun de către medici
Noile modificări interzic personalului medical să promoveze sub orice formă sau să accepte contribuții din partea industriei tutunului sau altor instituții susținute de către aceasta, pentru a promova produsele din tutun și cele conexe. Nerespectarea prevederilor se va sancționa cu amenzi între 3.000 - 5.400 lei.
Legea privind controlul tutunului se va alinia astfel standardelor Uniunii Europene. Modificările vor intra în vigoare după trei luni de la data publicării în Monitorul Oficial. Produsele introduse pe piață până atunci vor putea fi vândute în forma în care sunt timp de 12 de luni.
Aproximativ 6.000 de persoane din R. Moldova (15% din totalul deceselor înregistrate) mor în fiecare an din cauza consumului de tutun. Circa 50% din fumători mor prematur (în medie, cu 14 ani mai devreme).
Potrivit studiului național privind bolile netransmisibile (STEPS 2021), trei din zece moldoveni de vârsta adultă (29,9%) se declară fumători și mai mult de un sfert (26,2%) consumă zilnic produse din tutun.
În ultimii ani, adolescenții din R. Moldova folosesc tot mai des produse de tutun încălzit și țigări electronice. Conform unui studiu în rândul tinerilor (Global Youth Tobacco Survey), realizat în 2019, peste 16% din tinerii de 13-15 ani foloseau produse de tutun, inclusiv produse de tutun încălzit, aproape 13% foloseau țigări electronice, iar 32% au încercat, cel puțin o dată, să fumeze țigarete electronice.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Primii la CEC: Stoianoglo, Chicu, Tarlev își înregistrează grupurile de inițiativă
![Ex-procurorul general, Alexandr Stoianoglo, este candidatul desemnat de Partidul Socialiștilor la prezidențialele din 20 octombrie.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-0d90-08dcc1d346ac_w250_r1_s.jpg)
Mai mulți pretendenți la funcția de președinte al R. Moldova au depus la Comisia Electorală Centrală (CEC), pe 21 august, actele de înregistrare a grupurilor de inițiativă. Acestea vor aduna semnături de sprijin de la cetățeni, necesare pentru a-i înregistra oficial în cursa electorală.
Miercuri, 21 august, a început înregistrarea grupurilor de inițiativă ale candidaților desemnați, iar primii au ajuns la CEC: ex-premierul Ion Chicu, susținut de Partidul Dezvoltării și Consolidării Moldovei; un alt ex-premier Vasile Tarlev, care candidează independent, deși este liderul Partidului Viitorul Moldovei și ex-procurorul general Alexandr Stoianoglo, candidatul susținut de Partidul Socialiștilor.
În cel mult trei zile, CEC va anunțat dacă a înregistrat sau nu grupurile de inițiativă.
Candidatul „poporului”, susținut de socialiști
Tarlev și Chicu au anunțat că au fost desemnați drept candidați prin mesaje scurte pe rețele. Dar candidatura lui Stoianoglo a fost prezentată într-un eveniment organizat de socialiști.
Ex-procurorul general a promis că, odată instalat în scaunul prezidențial, „va restabili dreptatea pentru toți”, mai ales pentru angajații din Justiție, care ar dori „să fie lăsați liberi în executarea datoriei lor, fără abuz, fără șantaj și fără dictatură politică”.
La eveniment, liderul socialist, ex-președintele Igor Dodon, l-a prezentat pe Stoianoglo drept „statalist, familist, om care respectă valorile creștine și nu are apartenență politică”. Din cuvintele lui Dodon, socialiștii vor ca Stoianoglo să fie un candidat „al poporului și al tuturor forțe de opoziție” care să facă „dreptate” tuturor cetățenilor.
La început de iulie, Dodon a anunțat că nu candidează la alegerile prezidențiale din 2024 și că-l va sprijini în schimb pe fostul procuror general, Alexandr Stoianoglo, în speranța că acesta va fi susținut și de alte partide de opoziție. Deocamdată ex-procurorul general e susținut doar de socialiști.
La fel ca Dodon, Stoianoglo este cercetat penal în câteva dosare și se află în proces de judecată în altele. În vreme ce fostul președinte este acuzat de corupție și trădare de țară, fostul procuror general – de corupție și abuz de putere. Spun ambii că sunt dosare motivate politic, la indicația președintei Sandu, care dezminte la rândul ei.
A început colectarea semnăturilor
Pe 21 august, în Moldova a început perioada de colectare a semnăturilor pentru candidații independenți, dar și cei desemnați de partide sau blocuri electorale pentru prezidențialele din 20 octombrie. Termenul limită de depunere a documentelor pentru înregistrarea grupurilor de inițiativă este 31 august, inclusiv.
Pentru alegerile prezidențiale din acest an, candidați trebuie să adune între 15.000 și 25.000 de semnături de la cetățenii cu drept de vot, până cel târziu 20 septembrie.
Candidații nu sunt cei care cer direct semnături, personal; asta fac membrii grupului de inițiativă, care se ocupă de întreaga campanie electorală a candidatului. Înregistrarea grupului de inițiativă e obligatorie pentru toți candidații.
Componența grupului de inițiativă este decisă de partid sau bloc odată cu desemnarea candidatului. Candidații independenți își aleg grupul de sine-stătător. Un grup de inițiativă trebuie să aibă între 25 și 100 de membri, care pot fi atât din partid, cât și din afară.
Formarea grupurilor de inițiativă și colectarea semnăturilor sunt teste esențiale pentru candidați, demonstrând atât susținerea publicului, cât și abilitatea de a organiza campania electorală, care începe pe 20 septembrie.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
România: Percheziții la frații Tate, într-un nou dosar de trafic de persoane și spălare de bani
![Frații Tate mai au un proces penal în curs în România și unul în Marea Britanie.](https://gdb.rferl.org/3b093f1d-d50a-4190-afb8-ee1acf7e161c_cx23_cy0_cw63_w250_r1_s.jpg)
Anchetatorii români au făcut patru percheziţii în București și Ilfov într-un dosar care vizează, potrivit unor surse juridice, acțiuni ale fraţilor Andrew şi Tristan Tate: constituirea unui grup infracțional organizat, trafic de persoane și de minori, influențarea declarațiilor și spălarea banilor.
„Astăzi, 21.08.2024, procurorii (...) au pus în aplicare patru mandate de percheziție domiciliară pe raza județului Ilfov și municipiului București, într-o cauză penală privind săvârșirea infracțiunilor de constituire a unui grup infracțional organizat, trafic de minori, trafic de persoane, act sexual cu un minor, influențarea declarațiilor și spălare a banilor”, arată un comunicat DIICOT.
Cei doi frați Tate au reacționat prin echipa lor de comunicare, care a transmis că acuzaţiile care li se aduc „nu sunt încă pe deplin clarificate”:
„Echipa legală a fraţilor este prezentă pentru a se asigura că toate formalităţile se desfăşoară în mod corect”, arată un mesaj transmis pe 21 august dimineața de echipa de comunicare a fraților Tate.
În România, fraţii Tate, cu cetăţenie britanică şi americană, mai au un dosar în care sunt acuzaţi de constituire a unui grup infracțional organizat, trafic de persoane, viol, respectiv instigare la lovire sau alte violențe.
În rechizitoriul publicat în iunie anul trecut au fost identificate şapte presupuse victime.
Cei doi sunt acuzați și în Regatul Unit de infracțiuni sexuale, dar procesul lor din Marea Britanie va începe după finalizarea celui din România.
În România, traficul de persoane și violul pot fi pedepsite cu închisoare de până la 10 ani.
Frații Tate au stat în arest de la sfârșitul lunii decembrie 2022 până în aprilie 2023, pe motiv că sunt astfel împiedicați să fugă din țară sau să modifice probe.
Ei au fost apoi plasați în arest la domiciliu până în august, iar apoi au trecut sub control judiciar, o măsură preventivă care le-a permis să circule liber, dar fără să poată părăsi țara.
Vineri, 5 iulie, instanța a decis menținerea celor doi sub control judiciar, dar nu mai mult de 60 de zile, și le-a permis, la cererea avocaților, să părăsească teritoriul României, în limita granițelor UE. Regatul Unit nu mai face parte din spațiul UE.
- Te-ar putea interesa și: Arest preventiv de 30 de zile în România pentru fostul kickboxer Andrew Tate
Frații Tate au un proces și în Marea Britanie, în care sunt acuzați de evaziune fiscală.
Anchetatorii britanici susțin că cei doi nu au plătit niciun impozit, în nicio ţară, pe veniturile obţinute din afacerile lor online între 2014 şi 2022, relatează BBC. Ar fi vorba de impozite pentru venituri de 21 de milioane de lire sterline.
Știre preluată de la Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Restanțele salariale de la CFM sunt achitate treptat, susține Guvernul
![Cei peste 5.300 de angajați ai întreprinderii de stat nu și-au primit salariile începând cu luna aprilie](https://gdb.rferl.org/a9e3db61-26f5-45d3-86df-0917fc24178e_w250_r1_s.jpg)
Purtătorul de cuvânt al Guvernului, Daniel Vodă, susține că administrația Căii Ferate din Moldova (CFM), în colaborare cu executivul, caută soluții pentru a stinge restanțele salariale din cadrul întreprinderii. El a spus că sunt luate în calcul inclusiv „optimizări”.
Oficialul a afirmat că graficul de achitare a salariilor este respectat, restanțele din ultimele două-trei luni fiind plătite treptat.
Daniel Vodă a menționat că Guvernul caută soluții pentru a accelera acest proces și că CFM este o întreprindere de importanță strategică pentru R. Moldova, potrivit IPN.
„Ne dorim să avem o infrastructură bine pusă la punct. Ne dorim și utilitățile tehnice care sunt la companie să fie moderne. Totodată, în cazul salariilor restante, prin optimizarea operațiunilor, prin identificarea unor soluții în interiorul companiei, vom căuta să rezolvăm pe parcurs și această problemă”, a spus purtătorul de cuvânt al guvernului.
La 20 august, Confederația Națională a Sindicatelor (CNSM) a cerut intervenția premierului Dorin Recean în soluționarea problemei restanțelor salariale de la CFM. Potrivit organizației, cei peste 5.300 de angajați ai întreprinderii de stat nu și-au primit salariile începând cu luna aprilie, iar o parte a lor – din luna martie. Suma totală a restanțelor ajunge la 136 milioane lei, se arată în demersul semnat de Igor Zubcu, președintele CNSM.
- Vezi și: Sindicatele cer premierului Recean să intervină în problema restanțelor salariale de la CFM
În mai 2022, Căile Ferate din Moldova anunțau că au reușit să achite integral restanțele salariale acumulate în anii precedenți, datorită „bunei gestionări” a întreprinderii, dar și a „dezvoltării și menținerii infrastructurii”.
Directorul de atunci, Oleg Tofilat, care ulterior a demisionat la începutul acestui an, a anunțat totodată și majorări salariale semnificative din contul încasărilor mai mari obținute de întreprindere, în special de pe urma transportului de mărfuri.
Din februarie 2024, interimatul funcției de șef al CFM a fost preluat de Serghei Tomșa, vicedirector al întreprinderii de stat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Unde ar putea fi construită prima școală din Chișinău după 27 de ani?
![35 de instituții de învățământ vor fi incluse în proiectul „școlilor model” al Ministerului Educației și Cercetării.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0dba-08dc2970c30e_w250_r1_s.png)
Ministerul Educației a identificat trei terenuri unde ar putea fi construită o nouă școală în municipiul Chișinău. Potrivit ministrului Dan Perciun, autoritățile examinează variante din sectorul Buiucani, Ciocana sau orășelul Codru.
Liceul va avea o capacitate de până la o mie de elevi și urmează să fie construit în decurs de trei ani.
„Planificăm o investiție de până la 7 milioane de euro, un an durează proiectarea, apoi recrutarea personalului. Întreg procesul va dura circa trei ani. Până atunci, îndemn managerii instituțiilor de învățământ să folosească mai eficient spațiile existente”, a declarat ministrul Educației, la 19 august, în cadrul unei emisiuni la postul public de radio.
Solicitată de Europa Liberă, secretara de stat de la Ministerul Educației, Valentina Olaru a spus că decizia finală va fi luată în luna septembrie. Proiectul va fi unul realizat în comun de minister și autoritățile municipale.
Instituția, la fel ca școala care va fi construită la Bălți, va fi realizată după proiectul școlilor model, anunțat de autorități în februarie anul curent.
Ministerul Educației a identificat 35 de instituții de învățământ care vor fi transformate în „școli model” prin investiții de 70 de milioane de euro, bani care vor fi oferiți de partenerii externi, cum ar fi Banca Mondială.
- Te-ar putea interesa și: Proiectul „școlilor model” avansează, dar încă pe hârtie
Autoritățile își propun ca prin această rețea de școli model – câte una în fiecare raion, în municipiile Chișinău, Bălți și în autonomia găgăuză – să atragă elevi din localitățile mai mici din împrejurimi, oferindu-le condiții de studii net superioare celor din școlile mici, care ulterior vor putea fi închise treptat.
În municipiul Chișinău sunt 150 de școli, iar majoritatea funcționează mult peste capacitatea lor. 12 licee au, în medie, 34 de copii într-o clasă, iar unele au peste 40 de elevi, în clasele primare. O altă soluție la care vor să recurgă autoritățile locale este să redeschidă școlile abandonate anterior sau să construiască anexe la cele mai solicitate.
Ultima dată când o școală a fost construită în municipiul Chișinău a fost în 1997. Este vorba despre actualul sediu al Liceului George Călinescu.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Fără stare de urgență, dar cu noi ajutoare financiare. Guvernul promite 100 de milioane de lei fermierilor
![](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-d355-08dcc1b9d21c_cx0_cy7_cw0_w250_r1_s.jpg)
Premierul Dorin Recean i-a anunțat marți, 20 august, pe fermieri că Guvernul va aloca în următoarele două săptămâni 100 de milioane de lei pentru compensarea pierderilor suferite de aceștia. Agricultorii spun că suma este insuficientă și cer instituirea stării de urgență în domeniu.
În cadrul unei ședinței de marți, Recean a spus fermierilor că banii vor fi alocați din Fondul de intervenție în agricultură și vor fi destinați exclusiv compensării pierderilor suferite de producătorii agricoli. Șeful executivului a adăugat că autoritățile caută mijloace suplimentare atât financiare, cât și non-financiare, cum ar fi garantarea împrumuturilor de către stat.
„Schimbările climatice ne impun să ne adaptăm la noua situație, să implementăm tehnologii noi, să irigăm, să trecem de la cultivarea cerealelor la produse cu valoare adăugată înaltă. Să acționăm în perspectivă și pe termen lung, pentru că problema se repetă an de an și doar împreună o putem rezolva”, a spus prim-ministrul.
Deși fermierii, în special cei din sudul țării, au cerut instituirea stării de urgență în agricultură, premierul Dorin Recean a respins această solicitare.
„Am facilitat obținerea certificatului privind starea de forță majoră în cazul fiecărui fermier în parte. O stare de urgență în agricultură nu ajută, ci pune în pericol următorul an agricol”, a declarat Recean.
Prim-ministrul a insistat că Guvernul va căuta în continuare soluții ce țin de accesul la finanțare ieftină, introducerea impozitului unic în agricultură, ajustarea accizelor la motorină, subvenționarea culturilor noi și performanța la hectare, de rând cu extinderea programului de împădurire.
De cealaltă parte, fermierii au insistat că măsurile propuse de autorități nu sunt suficiente. Într-un comunicat de presă, Asociația „Forța Fermierilor” s-a declarat „profund dezamăgită” de rezultatul întrevederii cu premierul și a spus că ajutorul de 100 milioane lei nu este suficient pentru agricultorii aflați în prag de faliment.
„Unica soluție eficientă pentru toți este: inițial - declararea stării de urgență în agricultură cu scopul de a stopa calcularea penalităților de întârziere la datorii și de a opri procesul de executare silită a datoriilor; după care - aplicarea unor măsuri de stabilizare financiară a situației pe termen scurt și lung, inclusiv prin adresare la partenerii externi pentru ajutor și prin emiterea de garanții de stat la refinanțări”, se arată în comunicatul Asociației.
Membrii Asociației s-au adresat în mod repetat Parlamentului și Președinției pentru a fi declarată „situația excepțională” în agricultură, făcând trimitere la decizia luată de Guvernul României care, potrivit lor, a suspendat executarea plăților la credite și împrumuturi pentru cel puțin 12 luni, în cazul fermierilor, de rând cu alte măsuri.
Pe 18 iulie, la o zi după o vizită în raioanele Cahul și Cantemir, ministrul Agriculturii, Vladimir Bolea, a anunțat că plantațiile de porumb din sudul R. Moldova au fost compromise de secetă în proporție 70-100%, iar cele de floarea-soarelui - în proporție de 60-80%.
Ministrul i-a îndemnat pe agricultorii care au avut de suferit din cauza secetei să-și perfecteze acte de constatare a pagubelor, care le-ar permite între altele să justifice în fața băncilor faptul că nu-și pot rambursa împrumuturile.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Atac cu drone ucrainene asupra Moscovei. Trei poduri distruse în Kursk. Lupte în estul Ucrainei
![Clădire de birouri din centrul Moscovei. Fotografie generică.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0b5b-08db925efdec_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Ucraina a lansat miercuri unul dintre cele mai mari atacuri cu drone asupra Moscovei, a declarat primarul capitalei ruse. În total, apărarea aeriană a Rusiei ar fi distrus 45 de drone pe care Ucraina le-a lansat în timpul nopții, vizând Moscova și alte câteva regiuni.
Unele dintre drone au fost distruse deasupra orașului Podolsk, a declarat primarul Moscovei, Serghei Sobianin, potrivit Reuters. Alte drone au fost doborâte în timp ce se îndreptau spre Moscova.
„Sistemele de apărare aeriană ale Ministerului Apărării continuă să respingă atacurile UAV (vehicule aeriene fără pilot)”, a declarat Sobianin pe rețeaua Telegram în dimineața zilei de miercuri.
„Aceasta este una dintre cele mai mari încercări de a ataca Moscova folosind drone vreodată. Continuăm să monitorizăm situația”, a adăugat el.
El a spus că, potrivit informațiilor preliminare, nu au existat răniți sau pagube în urma atacurilor.
În ultimele luni, Ucraina a lansat adesea una sau două drone spre Moscova, fără a provoca pagube substanțiale.
Atacul de miercuri pare însă mai mare decât cele din mai 2023, când cel puțin opt drone au fost distruse deasupra capitalei într-un atac despre care președintele Vladimir Putin a spus că a fost o încercare a Kievului de a speria și provoca Rusia.
În total, apărarea aeriană ale Rusiei a distrus 45 de drone pe care Ucraina le-a lansat în timpul nopții, vizând Moscova și alte câteva regiuni, a declarat miercuri ministerul rus al Apărării.
Între timp, apar tot mai multe indicii că forțele ucrainene au distrus sau deteriorat toate cele trei poduri peste râul Seim din vestul Rusiei, transmite AP, în timp ce incursiunea Kievului în vestul Rusiei a intrat în a treia săptămână.
În weekend, comandantul Forțelor Aeriene Ucrainene a postat două videoclipuri cu poduri lovite care traversau râul Seim, iar fotografiile din satelit ale Planet Labs PBC, analizate marți de The Associated Press, au confirmat că un pod din orașul Glușkovo a fost distrus.
Un investigator militar rus a confirmat luni că Ucraina a „distrus total” un pod și a avariat alte două din zonă. Amploarea completă a pagubelor este deocamdată neclară.
„Ca urmare a bombardamentelor țintite cu rachete și arme de artilerie împotriva clădirilor rezidențiale și a infrastructurii civile din satul Karij... un al treilea pod peste râul Seim a fost avariat”, a declarat reprezentantul anonim al Comitetului de Investigații al Rusiei într-un videoclip publicat pe canalul Telegram al prezentatorului televiziunii de stat ruse Vladimir Soloviov.
De când a început incursiunea în regiunea Kursk, armata ucraineană a capturat 1.263 de kilometri pătrați și 93 de așezări, a declarat marți comandantul militar al Ucrainei, în creștere de la 1.000 de kilometri pătrați în urmă cu o săptămână. Generalul Oleksandr Sîski a făcut aceste remarci în timpul întâlnirii cu oficialii locali.
În urma unei întâlniri cu Sîrski de marți, președintele ucrainean Volodimir Zelenski a declarat că armata ucraineană își atinge „obiectivele stabilite” în Kursk.
Zelenski a mai spus că operațiunea are ca scop crearea unei zone tampon care să prevină viitoare atacuri asupra țării realizate din apropierea frontierei și că Ucraina capturează un număr mare de prizonieri de război ruși pe care speră să-i schimbe cu ucrainenii capturați.
Armata ucraineană a mai informat miercuri că a lovit peste noapte un sistem de rachete antiaeriene S-300 din regiunea sudică Rostov din Rusia, transmite Reuters.
Statul Major General al Kievului a declarat că atacul a avut loc în apropierea așezării Novoșahtinsk și că sistemele S-300 au fost folosite pentru a ataca infrastructura civilă din Ucraina.
Armata ucraineană a informat, de asemenea, că forțele sale au fost supuse mai multor atacuri rusești pe fronturile din estul Ucrainei.
Armata a transmis că forțele ruse au atacat pozițiile ucrainene din jurul Torețk, inclusiv așezarea Niu-York, dar nu a spus care a fost rezultatul acelei lupte.
Anterior, autoritățile militare rusești anunțaseră că forțele sale au preluat controlul asupra Niu-York.
Însă locul în care Rusia își concentrează principalul atac este orașul Pokrovsk. Armata ucraineană a transmis miercuri dimineața că forțele sale au respins 49 de atacuri rusești marți și că alte 13 ciocniri sunt încă în desfășurare.
Orașul Pokrovsk este un punct important în sistemul defensiv al Ucrainei și nod logistic în regiunea Donețk.
Autoritățile de la Kiev au ordonat evacuarea civililor din oraș, pe măsură ce armata rusă avansează rapid. Capturarea Pokrovskului ar compromite capacitățile defensive și rutele de aprovizionare ale Ucrainei și ar aduce Rusia mai aproape de obiectivul său declarat de a captura întreaga regiune Donețk.
Știre preluată de la Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Premierul Marcel Ciolacu îşi anunţă candidatura la prezidenţialele din România
![„Sunt un partener de încredere al dumneavoastră și sunt un om de echipă” - și-a asigurat Ciolacu colegii de partid.](https://gdb.rferl.org/2cfde8f3-37d4-4ab9-bf3f-869e17e3222b_w250_r1_s.jpg)
În România, premierul Marcel Ciolacu și-a anunțat candidatura la alegerile prezidenţiale, prin intermediul unui mesaj intern către colegi. Anunţul vine cu patru zile înainte de Congresul PSD în care se va alege noul preşedinte al formaţiunii şi va fi validat candidatul la alegerile prezidenţiale.
„Sunt sigur că, împreună, vom reuşi să recâştigăm preşedinţia, după 20 de ani”, spune Ciolacu în mesajul în care cere sprijinul colegilor săi din Partidul Social-Democrat pentru confirmarea candidaturii la Congres.
Potrivit G4Media, pe lângă mesajul audio, Marcel Ciolacu a înregistrat și un clip video care va însoți anunțul său de intrare în cursa prezidențială.
„Împreună am reușit să facem din PSD principala forță politică din România și tot împreună îmi doresc să câștigăm următoarele alegeri! Sunt un partener de încredere al dumneavoastră și sunt un om de echipă. De aceea, în urma discuțiilor pe care le-am avut cu dumneavoastră am decis să îmi depun candidatura la Președinția României”, spune Ciolacu în acea înregistrare, scrie G4Media.
Social-democrații au sâmbătă, 24 august, congres. Principalele puncte pe agendă sunt alegerea conducerii partidului și stabilirea candidatului la Preşedinţia României”.
În vârstă de 56 de ani, absolvent al unei facultăți de drept, Ciolacu ocupă din iunie 2023 postul de prim-ministru al României, în cadrul unei împărțiri a puterii cu formațiunea de centru-dreapta Partidul Național Liberal, apropiată președintelui Klaus Iohannis.
Pe lângă Marcel Ciolacu (PSD), în cursa prezidențială pentru alegerile din 24 noiembrie și 8 decembrie (al doilea tur) și-au anunțat deja prezența Nicolae Ciucă (PNL), George Simion (AUR) și Elena Lasconi (USR).
Un alt probabil candidat este Mircea Geoană (independent), dar actualul secretar general-adjunct al NATO nu a făcut un anunț oficial, deși se află în campanie de mai multă vreme prin țară.
Un sondaj realizat de INSCOP la comanda News.ro, publicat la începutul lunii iulie, arăta că Geoană are șansele cele mai mari de a câștiga primul tur (26,7%), fiind urmat de Marcel Ciolacu, care ar obține 17,8% și Elena Lasconi care ar lua 14,3 dintre voturi.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Sindicatele cer premierului Recean să intervină în problema restanțelor salariale de la CFM
![Peste 5300 de angajați ai CFM nu și-au primit salariile începând cu luna aprilie.](https://gdb.rferl.org/68bbf2a3-f35a-4628-a4fe-61caf09b609f_w250_r1_s.jpg)
Confederația Națională a Sindicatelor (CNSM) cere premierului Dorin Recean să intervină în soluționarea problemei restanțelor salariale de la Calea Ferată din Moldova (CFM).
Cei peste 5300 de angajați ai întreprinderii de stat nu și-au primit salariile începând cu luna aprilie, iar o parte din aceștia – din luna martie, suma restanțelor ajungând la 136 de milioane de lei, se spune în demersul semnat de Igor Zubcu, președinte CNSM.
„Lipsa mijloacelor financiare face imposibilă atât acoperirea cheltuielilor cotidiene ale familiilor salariaților, cât și asigurarea cu rechizite și alte produse necesare copiilor acestora în preajma noului an școlar”, se mai în arată în scrisoarea adresată lui Dorin Recean.
- Te-ar putea interesa și: Cum va funcționa coridorul prin care cerealele ucrainene vor tranzita R. Moldova, inclusiv regiunea transnistreană
CNSM solicită implicarea șefului guvernului pentru a preveni tensiunile din cadrul colectivului de muncă și plecarea specialiștilor calificați.
„Este de remarcat că angajații întreprinderii de stat și-au manifestat devotamentul și și-au îndeplinit atribuțiile de serviciu, indiferent de circumstanțele economice, inclusiv fiind implicați în măsurile întreprinse în legătură cu gestionarea crizei refugiaților”, se menționează în demers.
În luna mai a anului 2022, Căile Ferate din Moldova anunțau că au reușit să achite integral restanțele salariale acumulate în anii precedenți, datorită „bunei gestionări” a întreprinderii, dar și a „dezvoltării și menținerii infrastructurii”. Însă, la începutul acestui an, directorul general al CFM, Oleg Tofilat, și-a anunțat demisia, invocând divergențe „foarte mari” cu actuala guvernare în legătură cu „planificarea pe termen lung” și perspectiva sectorului feroviar. În februarie 2024, interimatul funcției de șef al CFM a preluat-o Serghei Tomșa, vicedirectorul întreprinderii de stat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Ucraina interzice Biserica Ortodoxă Rusă și dă ultimatum preoțimii ucrainene care ascultă de ea
![Mănăstirea Peșterilor, cunoscută și drept Kiev-Pecersk Lavra, unul din lăcașurile cele mai venerate ale bisericii ortodoxe care ascultă de Moscova.](https://gdb.rferl.org/5749e644-1157-468c-a63c-3ba6591fff8d_w250_r1_s.jpg)
Parlamentul Ucrainei, Rada, a adoptat la 20 august în a doua lectură, finală, o lege care prevede interzicerea în Ucraina a Bisericii Ortodoxe Ruse și dă un ultimatum „organizațiilor religioase” ucrainene cu legături în Rusia.
Ca și în R. Moldova, o ramură a ortodoxiei ucrainene a fost dirijată în mod tradițional din Rusia. Clerul Bisericii Ortodoxe Ucrainene a Patriarhiei de la Moscova (UOC-MP) a fost acuzat mereu de legături și simpatii cu conducerea Bisericii Ortodoxe Ruse, cunoscută pentru subordonarea ei politică față de actuala conducere de la Kremlin.
Cealaltă biserică ortodoxă importantă, Biserica Ortodoxă a Ucrainei, este autocefală și sprijină războiul de apărare.
După invazia rusă din Ucraina, începută în februarie 2022, capii bisericii pro-ruse au spus mereu că au rupt legăturile cu Moscova, dar n-au fost crezuți de politicienii de la Kiev.
Legea care somează UOC-MP să rupă cu Moscova dacă nu vrea să fie desființată a fost adoptată în a doua lectură cu votul a 265 de deputați, numai 29 votând împotrivă.
Deputatul Iaroslav Jelezniak a explicat după vot că legea intră în vigoare la 30 de zile după publicare, iar comunitățile religioase care ține de biserica pro-rusă vor avea la dispoziție 9 luni pentru a rupe cu totul legăturile cu biserica rusă.
Eventuala scoatere a lor în afara legii trebuie aprobată și pe cale judiciară. (MȚ)
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Cât au alocat Primăria Chișinău și Guvernul pentru două festivaluri dedicate diasporei, în aceeași zi
![Imagine de la festivalul ,,Ne Vedem Acasă” organizat sub patronajul Guvernului R. Moldova, 17 august 2024.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-9349-08dcc0fa2a46_w250_r1_s.jpg)
Tradițional, în luna august, la Chișinău au loc Zilele Diasporei, organizate de autoritățile centrale. În acest an, două festivaluri anunțate de Guvern și, în premieră, de Primăria capitalei s-au suprapus. Ambele instituții au bugetat cheltuieli de peste un milion de lei pentru evenimentele lor.
Programul Zilelor Diasporei cuprinde mai multe evenimente desfășurate în perioada 14-23 august. Unul dintre acestea, festivalul „Ne vedem acasă”, organizat sub patronajul Guvernului Republicii Moldova, a avut loc pe 17 august, la Digital Park.
La festival, pe lângă panelurile de discuții cu președinta Maia Sandu și președintele Parlamentului, Igor Grosu, a avut loc un târg de meșteșugari, precum și un concert cu artiști autohtoni - ansamblul „Mocănașii”, Moldovan National Youth Orchestra, împreună cu Cătălin Josan și Felicia Dunaf, precum și Pașa Parfeni.
Pentru festivalul respectiv, din bugetul de stat a fost alocată suma de 1,26 milioane de lei.
În aceiași zi, pe 17 august, Primăria Chișinău a organizat prima ediție a festivalului „Dor de Chișinău”, un eveniment menit să celebreze, de asemenea, Zilele Diasporei.
Programul acestuia a inclus recitaluri, expoziții de artă, târguri de meșteșugari și artizani, precum și un concert cu artiști din țară și de peste hotare: DJ Marcus Lawyer, Orchestra Moldovlaska, alături de soliștii Vadim Fotescu și Cristina Pînzaru, Doinița Sulac, Gabriel Nebunu, Olga Verbițchi, Marej, Dara. Evenimentul Primăriei a avut loc pe strada pietonală „Eugen Doga”.
Pentru acest eveniment, Primăria Chișinău a preconizat în bugetul său pentru 2024 cheltuieli de 1,2 milioane de lei.
Nu este prima dată când Primăria organizează evenimente pentru diaspora. A doua ediție a concertelor sub genericul „Zilele Chișinăului” a avut loc în acest an în Spania și Austria.
- Te-ar putea interesa și: Primăria Chișinău a reluat concertele în diaspora finanțate din bugetul municipal. Cât a costat cel de la Viena?
Evenimentele au stârnit un val de critici anul trecut. În acest an, un grup de moldoveni din diaspora a inițiat o petiție online prin care semnatarii spun „Nu concertelor în diaspora organizate din banii chișinăuienilor”.
„Comunitățile diasporale sunt implicate direct în formularea agendei evenimentelor culturale și promovarea peste hotare a imaginii R. Moldova, inclusiv a orașului Chișinău. Avem experiență și suntem capabili să organizăm astfel de evenimente în colaborare cu misiunile diplomatice, cu artiștii moldoveni și cu autoritățile locale din localitățile în care suntem stabiliți”, se spune în petiție.
O altă petiție a fost lansată, la începutul anului, de asociația „Părinți solidari”. Semnatarii cer Primăriei „să economisească pe concerte, nu pe siguranța copiilor”, referindu-se la decizia autorităților locale de a sista activitatea grupelor cu program prelungit în clasele primare.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Doi miniștri suedezi și o delegație militară americană, în vizită la Chișinău
![Vizita miniștrilor apărării și apărării civile din Suedia vine în timp ce la Chișinău se află o delegație militară americană.](https://gdb.rferl.org/07413046-3CDE-45FE-91F9-B04FDF33D9E0_w250_r1_s.jpg)
Ministrul apărării din Regatul Suediei, Pål Jonson, și ministrul suedez pentru apărare civilă, Carl-Oskar Bohlin, întreprind o vizită oficială la Chișinău pe 20 august. Vizita coincide cu prezența unei delegații militare americane în R. Moldova și desfășurarea exercițiilor „Scutul de Foc - 2024”.
Ce doi oficiali suedezi au purtat discuții cu ministrul moldovean al apărării, Anatolie Nosatîi, și au semnat un „document de intenții” privind colaborarea între instituțiile apărării din cele două țări.
Ministrul moldovean a declarat că documentul va consolida dialogul bilateral, inclusiv la capitolul „instruire și expertiză în contracararea amenințărilor hibride și sporirea rezilienței naționale”.
Asistența pe care Suedia o oferă pentru consolidarea capacităților de apărare ale Republicii Moldova și „aspecte ale cooperării bilaterale de peste două decenii” au fost discutate „îndeaproape” cu cei doi oficiali, a scris Nosatîi, într-un mesaj pe rețele.
Ministrul moldovean a mulțumit pentru „susținerea Guvernului suedez în promovarea obiectivelor de dezvoltare a țării noastre, proiectelor și inițiativelor pe domeniul apărării în cadrul organizațiilor internaționale, implementarea Rezoluției 1325 a ONU privind femeile, pacea şi securitatea, precum și a proiectelor în cadrul Programului complex în domeniul armelor de calibru mic și armament ușor (SALW)”.
În ajun, șefii apărării suedeze s-au aflat în vizită la București, unde au avut o întrevedere cu ministrul român al Apărării Naționale, Angel Tîlvăr. Un subiect separat pe agenda discuțiilor a fost sprijinul pentru Republica Moldova. Angel Tîlvăr a subliniat „importanța consolidării rezilienței” Republicii Moldova, în contextul amenințărilor la adresa securității, potrivit ministerului român al apărării.
Printre temele discutate de miniștrii suedezi la București s-au aflat situația de securitate de la Marea Negră și Marea Baltică pe fondul războiului din Ucraina, cooperarea în cadrul NATO și participarea la misiunile și operațiile sub egida UE.
Suedia este ultimul stat care a aderat la Alianța Nord-Atlantică (al 32-lea la număr) în martie 2024, pe fondul războiului din Ucraina, după 200 de ani de neutralitate militară.
Delegația SUA și exercițiile „Scutul de Foc - 2024”
Vizita miniștrilor apărării și apărării civile din Suedia are loc în timp ce la Chișinău se află o delegație militară americană, condusă de comandantul Gărzii Naționale a Carolinei de Nord, generalul-maior Marvin T. Hunt.
La întrevederea pe oficialul militar american a avut-o cu ministrul Anatolie Nosatîi s-a discutat despre asistența oferită în contextul consolidării capacităților de apărare ale Republicii Moldova.
Generalul-maior Marvin T. Hunt va vizita și exercițiile militare „Scutul de Foc - 2024”, desfășurate în perioada 5 - 23 august, la care participă militari moldoveni, români și americani. Antrenamentele ar avea ca obiectiv dezvoltarea capabilităților operaționale și creșterea interoperabilității efectivului participant. La exercițiu sunt folosite unități de tehnică militară și sisteme de artilerie din dotarea Armatei Naționale.
Un comunicat al ministerului moldovean al apărării mai precizează că vizita oficială a delegației americane, din perioada 19-21 august, este parte a planului de activitate al Ministerului Apărării și Armatei Naționale pentru anul 2024.
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te
Israelul a recuperat încă șase cadavre de ostatici din Gaza
![Una din cele mai mari demonstrații în favoarea eliberării ostaticilor din Gaza a avut loc pe 6 iulie la Tel Aviv.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-ba55-08dc9e6b96e4_w250_r1_s.jpg)
Israelul a recuperat încă șase trupuri neînsuflețite de ostatici israelieni din zona Khan Younis, în sudul Fâșiei Gaza, peste noapte, conform unor declarații făcute marți de armată și de biroul de presă al primului-ministru.
Familiile lui Yagev Buchshtab, Alexander Dancyg, Avraham Munder, Yoram Metzger, Nadav Popplewell și Chaim Perry au fost informate, au adăugat autoritățile.
Forumul Familiilor Ostaticilor, o organizație care reprezintă majoritatea familiilor de ostatici, a salutat vestea, dar și-a reînnoit apelul către guvern să încheie un acord pentru eliberarea ostaticilor cu gruparea militantă palestiniană Hamas, considerată teroristă inclusiv de SUA și Uniunea Europeană.
„Înapoierea imediată a celor 109 ostatici rămași poate fi realizată doar printr-un acord negociat. Guvernul israelian, cu ajutorul mediatorilor, trebuie să facă tot ce este posibil pentru a finaliza acordul aflat în prezent pe masă”, a declarat organizația.
Prim-ministrul Benjamin Netanyahu a spus: „Inimile noastre sunt îndurerate de pierderea teribilă.”
„Statul Israel va continua să facă tot posibilul pentru a aduce înapoi toți ostaticii noștri — atât vii, cât și morți,” a mai spus el într-o declarație.
- Te-ar putea interesa și: Antony Blinken: Negocierile de armistițiu ar putea fi „ultima șansă” de a elibera ostaticii israelieni
Secretarul de stat al SUA, Antony Blinken, care se află la a noua vizită în regiune de la începutul războiului, a spus luni că Netanyahu a acceptat o propunere de a depăși divergențele din discuțiile privind încetarea focului și a cerut Hamasului să facă același lucru.
Mediatorii încearcă în prezent să finalizeze o propunere pentru un proces în trei etape, în cadrul căruia Hamas ar elibera toți ostaticii în schimbul eliberării mai multor prizonieri palestinieni, Israelul s-ar retrage din Gaza ocupată și s-ar institui un armistițiu durabil. Se pare însă că există încă diferențe semnificative între cele două părți.
Hamas a acuzat Statele Unite că susțin cererile israeliene și încearcă să le impună grupării militante.
Războiul actual din Gaza a început pe 7 octombrie 2023, când militanții Hamas au pătruns în comunitățile israeliene din sudul țării, ucigând aproximativ 1.200 de persoane și răpind aproximativ 250 de ostatici, conform bilanțurilor israeliene.
De atunci, armata israeliană a distrus mari părți ale enclavei palestiniene, forțând aproape toți cei 2,3 milioane de locuitori să-și părăsească locuințele, provocând foamete și boli și ucigând cel puțin 40.000 de persoane, potrivit autorităților de sănătate palestiniene.
Se crede că Hamas încă are aproximativ 110 ostatici capturați în atacul din 7 octombrie. Autoritățile israeliene estimează că aproximativ o treime dintre ei sunt morți. Peste 100 de ostatici au fost eliberați în schimbul unor palestinieni închiși în Israel în timpul unei încetări a focului care a durat o săptămână, anul trecut. (MȚ)
📰 Europa Liberă este și pe Google News. Abonează-te