Ultimele evoluții:
- Din cauza opoziției reprezentanților Rusiei, comitetul director al Fondului Monetar Internațional (FMI) nu a reușit să ajungă la un acord asupra unui comunicat prin care să ceară Rusiei să pună capăt războiului din Ucraina.
- Președintele rus Vladimir Putin a avertizat că ar putea închide coridoarele umanitare pentru cerealele ucrainene dacă aceste coridoare sunt folosite pentru „acte de teroare”.
- Președintele rus Vladimir Putin a declarat că nu regretă decizia de a invada Ucraina și a avertizat că o ciocnire directă între trupele NATO și Rusia va duce la o „catastrofă”. Vorbind la o conferință de presă la Astana, cu ocazia summit-ului CSI, Putin a ținut să sublinieze că scopul Moscovei nu este de a distruge Ucraina.
- Președintele rus Vladimir Putin a declarat vineri că „mobilizarea parțială” a rezerviștilor din armată, ordonată pe 21 septembrie, s-ar putea încheia în două săptămâni. El a declarat reporterilor că în total vor fi recrutați 222 de mii de rezerviști, în scădere față de cifra de 300.000 vehiculată inițial. Peste 30 de mii ar fi ajuns deja în unități militare, iar 16 mii sunt deja activi, pe frontul din Ucraina.
- Volodimir Zelenski: Situația din regiunea Harkov, recent eliberată, este „la fel de teribilă” ca și cea lăsată în urmă de trupele rusești după ce s-au retras din orașele Irpin și Bucea, unde au fost descoperite gropi comune.
- Moscova ar putea respinge reînnoirea acordului privind exporturile de cereale din porturile de la Marea Neagră dacă nu-i vor fi îndeplinite cererile, a declarat ambasadorul rus la ONU la Geneva
- Rachetele și dronele rusești au vizat zeci de orașe și localități ucrainene în cursul nopți ucigând cinci persoane în orașul Nikolaev din sudul Ucrainei.
- 14 aliați NATO și Finlanda au semnat pe 13 octombrie o scrisoare de intenție privind achiziționarea în comun de sisteme de apărare anti-aeriană, într-o ceremonie la sediul NATO din Bruxelles, în marginea unei reuniuni a miniștrilor apărării din statele membre ale Alianței Nord-Atlantice.
Pare Putin să-și tempereze tonul?
La aproape opt luni de la începutul războiului împotriva Ucrainei, președintele rus Vladimir Putin pare să-și tempereze tonul, spunând că nu vede nevoia de a continua lovituri aeriene masive și că o mobilizare a trupelor pentru a sprijini operațiunea militară în Ucraina se va încheia în două săptămâni.
### Vezi și... ### Sondaj Levada: mulți ruși sunt îngroziți de mobilizareLa o conferință de presă în marginea summit-ului CSI de la Astana, din Kazahstan, Putin a spus că Rusia este dispusă să negocieze încheierea războiului, dar tratativele vor avea nevoie de un mediator internaţional, dacă Ucraina va veni şi ea la masă negocierilor.
Mai mult, AICI.
Explainer| Arme nucleare strategice vs tactice
Președintele Vladimir Putin a amenințat de mai multe ori, destul de direct și clar, că Rusia ar putea recurge și la arsenalul nuclear tactic în războiul din Ucraina.
„Nu este o cacealma”, avertiza Putin pe 21 septembrie când a decretat mobilizarea parțială. „Vom folosi toate mijloacele de care dispunem, dacă este amenințată integritatea teritorială a țării noastre”.
Care este diferența între armele nucleare strategice și cele tactice? Mai multe AICI.
Zelenski: Situația din Harkov, „la fel de groaznică” ca în toate zonele din care s-a retras Rusia
Președintele ucrainean, Volodimir Zelenski, a exclus din nou discuțiile cu Rusia pentru a pune capăt războiului Moscovei împotriva țării sale și a declarat că situația din regiunea Harkov, recent eliberată, este „la fel de teribilă” ca și cea lăsată în urmă de trupele rusești după retragerea din orașele Irpin, Izium sau Bucea, unde au fost descoperite gropi comune.
Galerie foto | Groapă comună cu 440 de cadavre, descoperită la Izium, recent eliberat de sub ocupația rusească
Mai multe amănunte AICI.
„Anexarea ilegală” a regiunilor ucrainene, condamnată de Adunarea Generală ONU
Adunarea Generală a ONU a condamnat cu o majoritate covârșitoare anexarea proclamată de Rusia a patru regiuni ucrainene din estul și sudul Ucrainei.
Ambasadorul Ucrainei la ONU, Serhi Kislița în timpul discursului susținut în Adunarea Generală, New York, 10 octombrie 2022
Pe 12 octombrie, mai mult de trei sferturi din cei 193 de membri ai Adunării Generale au votat în favoarea unei rezoluții care a calificat demersul Moscovei drept ilegal. Doar Siria, Nicaragua, Coreea de Nord și Belarus s-au alăturat Rusiei, votând împotriva rezoluției. Treizeci și cinci de țări s-au abținut de la vot, inclusiv China, India, Africa de Sud și Pakistan.
Mai multe AICI.
Refugiații care ajută refugiați
O familie cu patru copii din Odessa s-a adăpostit în centrul pentru refugiați amenajat la parterul unui bloc de locuit din Chișinău la inițiativa Congresului Ucrainenilor din Moldova. Soții Bondar fac voluntariat în centrul unde sunt cazați pentru câteva zile și refugiați ucraineni care tranzitează Moldova spre țări europene.
Your browser doesn’t support HTML5
Refugiații care ajută refugiați
- Președintele SUA, Joe Biden, a promis că Statele Unite vor continua să susțină Ucraina, inclusiv cu sisteme anti-rachetă sofisticate. După atacul masiv rusesc de luni dimineață, 10 octombrie, soldat cu cel puțin 19 morți și 100 de răniți, Binden a promis că va trage Rusia la răspundere pentru ceea ce a numit „crimele de război și atrocitățile produse”.
- Ambasadorul Ucrainei la Națiunile Unite a denunțat Rusia drept „stat terorist” în timpul unei reuniuni de urgență a Adunării Generale a ONU, care a avut loc după ce orașele ucrainene au fost lovite de rachetele rusești, care au omorât și rănit zeci de oameni și au produs pagube însemnate.
Loviturile rusești în Ucraina au întrerupt livrările de curent electric către R. Moldova
Loviturile cu rachetă rusești asupra Ucrainei au dus la sistarea livrărilor ucrainene de energie electrică pentru Republica Moldova, care acopereau peste 30% din consum, dar autoritățile au găsit deja o soluție temporară.
Pompieri la Kiev, luptând cu incendiile provocate de atacurile rusești cu rachete, luni, 11 octombrie 2022.
Anunțul a fost făcut de vicepremierul Andrei Spînu, ministrul Infrastructurii și Dezvoltării Regionale, pe 11 octombrie. Pentru moment, a precizat Spînu pe canalul de Telegram, deficitul este acoperit de centrala electrică de la Cuciurgan, controlată de autoritățile separatiste transnistrene. Centrala primește acum mai multe gaze de la MoldovaGaz pentru producția de energie electrică. Mai multe AICI.
Germania spune că va livra rapid Ucrainei sisteme de apărare anti-aeriană
Ministrul german al apărării Christine Lambert a anunțat pe 10 octombrie că țara sa va trimite Ucrainei în următoarele zile patru sisteme de apărare anti-aeriană de tip IRIS-T SLM, după ce Rusia a atacat cu rachete câteva localități ucrainene, ucigând mai mulți civili.
„Noile atacuri cu rachete asupra Kievului și a altor orașe [din Ucraina] arată cât de important este ca Ucrainei să i se livreze rapid sisteme de apărare anti-aeriană. Rachetele și dronele rusești terorizează în primul rând populația civilă”, a spus Lambrecht la câteva ore după atacurile din dimineața zilei de 10 octombrie.
Your browser doesn’t support HTML5
Rusia a atacat ținte civile la Kiev și în alte orașe ucrainene
Unde au lovit pe 10 octombrie rachetele rusești în Ucraina
Zelenski vorbește de „morți și răniți” după ce Ucraina a fost atacată cu rachete
Președintele ucrainean, Volodimir Zelenski, a declarat că se înregistrează morți și răniți în exploziile care au zguduit orașe din Ucraina pe 10 octombrie și a acuzat Rusia că încearcă să șteargă țara sa „de pe fața pământului”.
Capitala ucraineană, Kiev, a fost zguduită de un val de explozii, iar serviciile de urgență au anunțat că mai multe persoane au fost ucise și rănite în explozii. Informații despre explozii au venit și din alte orașe ucrainene - Dnipro, Lvov și Ternopil - potrivit presei ucrainene. „Încearcă să ne distrugă și să ne șteargă de pe fața pământului... să ne distrugă oamenii care dorm acasă în (orașul) Zaporojie. Ucideți oamenii care merg la muncă în Dnipro și Kiev", a declarat Zelenskiy pe aplicația de mesagerie Telegram. „Alarmele aeriene nu se potolesc în toată Ucraina. Sunt rachete care lovesc. Din păcate, există morți și răniți”.
Putin dă vina pe serviciile speciale ucrainene pentru explozia podului spre Crimeea
„Nu există nicio îndoială. Acesta este un act de terorism care vizează distrugerea unei infrastructuri civile de importanță critică”, a declarat Putin într-o înregistrare video pe canalul Telegram al Kremlinului pe 9 octombrie, fără a oferi detalii sau dovezi. „Acest lucru a fost conceput, realizat și ordonat de serviciile speciale ucrainene”, a spus el.
Comentariile lui Putin au fost făcute după ce s-a întâlnit cu Aleksandr Bastrikin, șeful Comitetului de Investigații al Rusiei, pentru a discuta concluziile unei anchete privind explozia și incendiul din 8 octombrie de pe podul de 19 kilometri din Crimeea, în valoare de 3,6 miliarde de dolari.
Bastrikin susține că operațiunile serviciilor speciale ucrainene au fost asistate de cetățeni din Rusia și din alte țări, afirmând că un camion suspectat de atentat a fost, printre altele, în Bulgaria, Georgia, Armenia și regiunea rusă Osetia de Nord și Krasnodar.
Scafandrii ruși au început să examineze podul și să determine cauza exploziei.
Ucraina nu a revendicat responsabilitatea pentru explozia care a făcut ca un tronson din secțiunea de autostradă a podului să cadă în strâmtoarea Kerci și a avariat secțiunea de cale ferată. Dar explozia a devenit un impuls major pentru moralul soldaților și civililor ucraineni și o lovitură umilitoare pentru prestigiul lui Putin.
Podul, construit de Rusia după confiscarea peninsulei ucrainene Crimeea în 2014, este considerat o rută-cheie pentru aprovizionarea teritoriului și pentru susținerea forțelor rusești care luptă în sudul Ucrainei. De asemenea, podul a fost folosit de Kremlin ca un simbol al controlului asupra Crimeei.
Angela Merkel: Amenințările proferate în cursul războiului din Ucraina trebuie luate în serios
Angela Merkel în ultima zi a mandatului său de cancelară, după 16 ani la conducerea Germaniei, Berlin, 2 decembrie 2021.
Invazia Rusiei în Ucraina a fost un „punct radical de cotitură ”, a declarat fostul cancelar german Angela Merke, joi seară, la o ceremonie care a marcat 77 de ani de la înființarea cotidianului regional liberal „Süddeutsche Zeitung”, de la München.
Amenințările proferate în cursul acestui război, a avertizat fosta cancelară, „trebuie luate în serios, nu pot fi date la o parte drept o cacealma din pornire”
Mai multe AICI.
Ministrul de interne kazah: După anunțul mobilizării, au intrat în țară 200 de mii de ruși
Ministrul kazah de interne Marat Ahmetshanov a declarat că, de când președintele rus Vladimir Putin a anunțat o mobilizare parțială pe 21 septembrie, pe fondul invaziei continue a Moscovei în Ucraina, au intrat în țară 200 000 de cetățeni ruși.
De asemenea, Ahmetshanov a declarat pe 4 octombrie că 147 000 de cetățeni ruși au părăsit Kazahstanul în aceeași perioadă. El nu a menționat încotro se îndreptau rușii, dar săptămâna trecută autoritățile kazahe au declarat că zeci de mii dintre acei ruși, care au intrat în Kazahstan în ultimele zile, au plecat mai departe, în Uzbekistanul și Kîrgîzstanul vecine.
Ahmetshanov a declarat că numărul rușilor care au intrat în Kazahstan a început să scadă de la sfârșitul săptămânii. Informațiile de presă susținuseră anterior că autoritățile ruse au plasat stații mobile de recrutare la punctele de control de la frontiera ruso-kazahă. Ahmetshanov a declarat săptămâna trecută că Kazahstanul va extrăda cetățenii ruși în Rusia doar dacă aceștia se află oficial pe listele internaționale de urmăriți.
Președintele kazah Qasym-Zhomart Toqaev declarase că intenționează să poarte discuții cu guvernul rus cu privire la afluxul de ruși, în majoritate bărbați, în țară de la începutul mobilizării parțiale a Rusiei.
Camera Superioară a Parlamentului rus a ratificat anexarea a patru regiuni ucrainene
Camera superioară a parlamentului rus, Consiliul Federației, a ratificat acordurile de încorporare a patru regiuni din Ucraina în Rusia, un nou pas spre anexarea oficială a teritoriilor, care a fost întâmpinat cu condamnări din partea Occidentului.
Toți cei 153 de deputați prezenți la ședința din 4 octombrie au votat pentru anexarea unor părți din regiunile ucrainene Zaporojie, Herson, Donețk și Luhansk, care reprezintă aproximativ 18% din Ucraina.
Cu o zi mai devreme, camera inferioară a parlamentului, Duma de Stat, a aprobat acordurile. Ultimul pas în acest proces este semnarea documentelor de către președintele Vladimir Putin, devenind, astfel, lege.
Mai multe amănunte AICI.
Rusia nu mai controlează total niciuna dintre regiunile anexate din Ucraina
Rusia nu mai deține controlul total asupra niciunei dintre cele patru provincii ucrainene pe care oficial le-a anexat săptămâna trecută, după ce trupele ucrainene au avansat și în provincia Herson din sudul țării, eliberând totodată și noi zone din estul țării, relatează agențiile internaționale de știri.
Luni, armata rusă a recunoscut că forțele ucrainene au spart linia frontului în regiunea Herson, cu ajutorul „unităților sale superioare de tancuri”, în apropierea localităților Zoltaia Balka și Alexandrovka.
Purtătorul de cuvânt al Ministerului rus al Apărării, Igor Konașenkov, a declarat, potrivit cotidianului britanic The Guardian, că trupele ruse s-au regrupat pe ceea ce el a numit o „linie defensivă pregătită dinainte”.
Amploarea contraofensivei ucrainene nu este confirmată încă din surse independente, dar bloggerii militari ruși scriu că tancurile ucrainene ar fi avansat zeci de kilometri de-a lungul malului de vest al Niprului.
Mai multe AICI.
Volodimir Zelenski: Orașul Liman este acum „complet eliberat” de forțele rusești
Orașul Liman este acum „complet eliberat” de forțele rusești, a declarat președintele ucrainean Volodimir Zelenski, duminică la prânz, într-o scurtă înregistrare video pe canalul său Telegram, potrivit The Guardian. „Începând cu ora 12:30 Liman este complet eliberat”, a declarat Zelenski.
Forțele armate ruse nu au făcut niciun comentariu duminică referitor la statutul orașului. Ministerul rus al Apărării a declarat sâmbătă că retrage trupele din zonă „în legătură cu crearea unei amenințări de încercuire”.
Putin a semnat decretele de anexare a patru regiuni ucrainene
Președintele Vladimir Putin a semnat pe 30 septembrie, în cadrul unei ceremonii la Kremlin, decrete pe care le numește „tratate de aderare” prin care Rusia va anexa oficial patru teritorii ucrainene ocupate parțial de Moscova - Luhansk, Donețk, Herson și Zaporojie - în timp ce președintele ucrainean Volodimir Zelenski a promis o ripostă decisivă la această acțiune.
Regiunile unde a fost organizat așa-zisul referendum
În discursul său Putin a cerut Kiev-ului să înceteze războiul și să se așeze la masa de negocieri, spunând că Moscova este gata pentru discuții. Mai multe AICI.
Saga Nord Stream continuă: Ungaria se opune sancțiunilor UE împotriva Rusiei
La cererea Rusiei, Consiliul de Securitate al ONU se va reuni vineri 30 septembrie pentru a discuta atentatele care au avariat grav conductele de gaz Nord Stream 1 si 2 din Marea Baltică.
O a patra fisură, în partea suedeză a conductei, care duce și aceea la mari scurgeri de gaze, a întărit și consolidat ipoteza sabotajului. Asta după ce experții danezi și suedezi au constatat că exploziile au fost simultane și că deci nu pot fi accidentale, ele ducând de altfel la ceea ce unii ecologiști numesc deja cea mai mare poluare cu gaze din istorie.
În vreme ce, la Bruxelles, Comisia Europeană a anunțat noi sancțiuni împotriva Rusiei. «Vom forța Rusia să plătească pentru aceste simulacre de referendum», a spus șefa Comisiei Europene Ursula von der Leyen, referindu-se la referendumurile forțate care s-au ținut în cele patru regiuni ale Ucrainei ocupate de Rusia (fără a mai socoti Crimeea).
Mai multe amănunte AICI.
„Prin apă, pe teren minat”. Armata ucraineană se apropie de Liman
Mii de soldați ruși sunt pe cale să fie încercuiți, pe frontul din estul Ucrainei. Se întâmplă în apropiere de orașul Liman, regiunea Donețk, unde forțele armate ucrainene își continuă contraofensiva, eliberând localitățile ocupate anterior de Rusia.
Trupele ucrainene apropie de Liman
Militarii ucraineni și-au continuat contraofensiva dincolo de râul Siverski Doneț și au preluat controlul în satul Șciurove.
Mai multe amănunte AICI.
Raport secret al NATO despre erorile lui Putin
Un raport presupus „secret” al Alianței Nord-Atlantice a ajuns în presă, detaliind toate erorile militare ale lui Putin. Trebuia să fie un raport secret, confidențial, intern, destinat doar ambasadorilor pe lângă NATO ai celor 30 de țări membre (curând 32, după primirea oficială a Suediei și Finlandei). Prezentat pe 16 septembrie celor 30 de membri, documentul a ajuns însă foarte rapid în presă, uneori pe căi mai puțin obișnuite. Mai multe AICI,
Cum au decurs primele zile ale pseudo-referendumului în teritoriile ucrainene ocupate de Rusia
Pe 27 septembrie, s-a încheiat așa-numitul „referendum” pentru aderarea la Rusia a regiunilor ucrainene Luhansk, Donețk, Zaporojie și Herson. În penultima zi a pseudo-referendumului, autoritățile de ocupație, numite de Rusia, au declarat că ar fi votat deja mai mult de jumătate din locuitorii acestor teritorii. Cum se desfășoară așa-numitele referendumuri, au încercat să afle corespondenții Current Time.
Your browser doesn’t support HTML5
Cum au decurs primele zile ale pseudo-referendumului în teritoriile ucrainene ocupate de Rusia
Generalul (r) Virgil Bălăceanu: Ucraina ar trebui să intensifice ritmul contraofensivei
După anunțarea mobilizării rezerviștilor în Federația Rusă, Ucraina ar trebui să-și intensifice ritmul de contraofensivă. Kievul trebuie să „profite” de această „pauză” dintre forțele ruse demoralizate aflate acum în Ucraina și forțele care vor fi introduse în urma mobilizării parțiale, crede generalul român în rezervă Virgil Bălăceanu, fost reprezentant al României la Comandamentul NATO de la Bruxelles. Mai multe detalii AICI.
Reacția rușilor de rând la anunțul privind mobilizarea parțială
În dimineața zilei de 21 septembrie, președintele rus Vladimir Putin a anunțat mobilizare parțială în toată Rusia. La câteva ore după anunț, corespondenții de la Current Time au încercat să afle opinia cetățenilor de rând din orașele rusești Ekaterinburg și Kaliningrad.
Your browser doesn’t support HTML5
Reacția rușilor de rând la anunțul privind mobilizarea parțială
Mai mult de 1.300 de oameni arestați în Rusia la proteste contra ordinului de mobilizare parțială
Mai mult de 1.300 de oameni au fost arestați în Rusia la proteste care au avut loc în mai multe orașe contra deciziei Kremlinului de a chema la arme obligatoriu sute de mii de rezerviști ca să lupte în războiul din Ucraina.
Au avut loc demonstrații la Moscova, St. Petersburg și în alte 38 de orașe rusești, după ce Putin a anunțat mobilizarea, a anunțat Organizația rusă pentru drepturile omului OVD-Info, potrivit căreia cele mai multe arestări au avut loc la Moscova, unde au fost reținuți cel puțin 530 de protestatari, și mai mult de 400 la St.Petersburg. Au mai avut loc arestări la Celiabinsk. Ekaterinburg, Krasnoiarsk, Ufa, Krasnodar și Irkuțk. La protestul din Moscova au luat parte multe femei care scandau „Viață copiilor noștri!” și „Nu războiului!”.
„Putin - în tranșee”. Poliția rusă a reținut sute de persoane la demonstrațiile împotriva mobilizării militare
Antony Blinken la Consiliul de Securitate ONU: Putin amenință ordinea internațională!
Secretarul de stat american Antony Blinken le-a cerut membrilor Consiliului de Securitate al ONU să-i țină piept președintelui rus Vladimir Putin, avertizând că invazia liderului de la Kremlin în Ucraina și încercările lui de a anexa mai mult teritoriu amenință să distrugă ordinea internațională.
Putin vrea organizarea unor așa-zise referendumuri în patru teritorii ucrainene controlate de Kremlin în vederea anexării la Federația Rusă, începând cu 23 septembrie, pe fondul celui mai mare conflict din Europa de după cel de-al Doilea Război Mondial.
„Însăși ordinea internațională pe care ne-am adunat aici pentru a o susține este distrusă sub ochii noștri. Nu putem, nu vom permite președintelui Putin să scape basma curată”, a declarat Blinken pe 22 septembrie la New York.
Secretarul american de Stat a declarat că sprijinul internațional pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei are ca scop protejarea unei ordini internaționale în care nicio națiune nu poate redesena granițele alteia prin forță. Mai multe amănunte AICI.
Putin a semnat un decret pentru o mobilizare militară parțială
Președintele rus Vladimir Putin a anunțat miercuri că a decis o mobilizare parțială în Rusia, în contextul în care războiul din Ucraina a ajuns la aproape șapte luni.
Discursul lui Putin către națiune vine la o zi după ce regiunile controlate de Rusia în estul și sudul Ucrainei au anunțat că intenționează să organizeze voturi pentru a deveni părți integrante ale Rusiei. Eforturile susținute de Kremlin de a asimila patru regiuni ucrainene ar putea pregăti terenul pentru ca Moscova să escaladeze războiul în urma succeselor ucrainene pe câmpul de luptă.
Centrala nucleară de la Zaporojie, rebranșată la rețeaua națională de electricitate
Centrala nucleară Zaporojie din Ucraina, ocupată în martie de ruși, a fost reconectată la rețeaua națională după ce una dintre cele patru linii electrice a fost reparată, a anunțat organismul de supraveghere atomică al ONU.
„După reparație, linia de 750 de kilovolți furnizează acum celei mai mari centrale nucleare din Europa... energia electrică de care are nevoie pentru răcirea reactorului și alte funcții esențiale de siguranță", a declarat Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) la 17 septembrie.
Agenția atomică ucraineană, Energoatom, a declarat că un convoi de 25 de camioane a fost autorizat să treacă de punctele de control rusești la 16 septembrie pentru a aduce provizii esențiale pentru centrala închisă în urmă cu o săptămână pe fondul temerilor că luptele din apropiere ar putea duce la un dezastru radioactiv.
Administrația cecenă pregătește o „mobilizare de toamnă” ca să ajute Rusia în Ucraina
Administrația liderului cecen Ramzan Kadîrov a pregătit un proiect de rezoluție care cere o „mobilizare de toamnă” pentru toți bărbații între 28-26 de ani, după ce forțele Moscovei au înregistrat eșecuri majore în războiul din Ucraina.
Ramzan Kadîrov
Spre deosebire de recrutarea obișnuită de toamnă, proiectul de rezoluție văzut de Europa Liberă/Libertatea prevede o campanie de „mobilizare a bărbaților apți și a rezerviștilor” înregistrați deja de comisia de recrutare.
Mobilizarea va începe pe 1 octombrie și va dura până la sfârșitul anului. Documentul prevede ca ministerul cecen de interne să înființeze unități speciale care să-i găsească pe cei ce vor să scape de mobilizare.
Cum evită petrolul rusesc sancțiunile UE și ajunge în porturile europene
Your browser doesn’t support HTML5
Cum evită petrolul rusesc sancțiunile UE și ajunge în porturile europene
Serviciile de informații americane: Rusia cumpără artilerie nord-coreeană
O evaluare desecretizată a serviciilor de informații americane afirmă că Rusia achiziționează milioane de proiectile de artilerie și rachete din Coreea de Nord pentru invazia sa în Ucraina, care durează de șase luni, într-un indiciu al efectului pe care sancțiunile occidentale îl au asupra efortului de război rusesc.
The New York Times a publicat concluziile raportului, dar a precizat că nu sunt clare detaliile acestor transporturi, inclusiv tipul și momentul în care au fost efectuate. Ziarul a citat un oficial american neidentificat care a declarat că se așteaptă ca astfel de achiziții să continue și poate să se extindă dincolo de rachete cu rază scurtă de acțiune și muniție. Dezvăluirea evaluării americane urmează rapoartelor de luna trecută provenite din surse americane care afirmau că au existat probleme mecanice sau tehnice în rândul primelor două tipuri de drone militare achiziționate recent din Iran, aliatul Rusiei.
Zelenski transmite Europei să se pregătească pentru o iarnă dificilă
„Rusia pregătește o lovitură energetică decisivă asupra tuturor europenilor pentru această iarnă”, a declarat Volodimir Zelenski într-un discurs către țară. „Rusia încearcă în aceste zile să crească și mai mult presiunea energetică asupra Europei: Pomparea de gaz prin Nord Stream a fost complet oprită”. „Rusia vrea să distrugă viața normală a fiecărui european - în toate țările de pe continentul nostru”, a adăugat el. Mai multe AICI.